<u+00c5> finne en syndebukk av thierry meyssan i berlin gjorde tyskland, frankrike, russland og ukraina et fors<u+00f8>k p<u+00e5> <u+00e5> greie opp i konfliktene i ukraina og syria. men fra russlands synspunkt eksisterer disse blokadene kun fordi de er et p<u+00e5>funn fra de forente stater. de er ikke noe forsvar for demokrati, slik usa skryter av selv. de er der for <u+00e5> hindre utviklingen i russland og kina og for <u+00e5> f<u+00e5> slutt p<u+00e5> silkeveien. siden de n<u+00e5> disponerer konvensjonell overlegenhet gjorde derfor moskva alt de kunne for <u+00e5> knytte midt-<u+00d8>sten til <u+00d8>st-europa. de greidde det ved <u+00e5> bytte ut en utvidelse av v<u+00e5>penhvilen i syria med <u+00e5> f<u+00e5> slutt p<u+00e5> blokaden av minsk-avtalen. mens washington fremdeles pr<u+00f8>ver <u+00e5> laste all sin skyld over p<u+00e5> sine allierte. etter <u+00e5> ha feilet i tyrkia, har cia n<u+00e5> vendt seg til saudi-arabia.




voltaire network | damaskus (syria) | 26 octobre 2016 fran<u+00e7>ais espa<u+00f1>ol <u+0440><u+0443><u+0441><u+0441><u+043a><u+0438><u+0439> deutsch english t<u+00fc>rk<u+00e7>e portugu<u+00ea>s <u+03b5><u+03bb><u+03bb><u+03b7><u+03bd><u+03b9><u+03ba><u+03ac> italiano konflikten der russland og kina er i opposisjon til de forente stater utvikler seg p<u+00e5> to fronter. p<u+00e5> den ene siden leter washington etter en mulig syndebukk som skal b<u+00e6>re ansvaret for krigen mot syria. og p<u+00e5> den andre siden har vi moskva som allerede er knyttet til situasjonen i syria og jemen. de pr<u+00f8>ver n<u+00e5> <u+00e5> knytte dem til sp<u+00f8>rsm<u+00e5>let om ukraina.




washington vil ha en syndebukk for <u+00e5> frigj<u+00f8>re seg fra sitt engasjement uten <u+00e5> miste ansikt, har usa m<u+00e5>ttet skylde p<u+00e5> en av sine allierte for sine forbrytelser. de har tre muligheter - det er <u+00e5> skylde p<u+00e5> tyrkia, saudi-arabia, eller begge. tyrkia er til stede i syria og i ukraina, men ikke i jemen, mens saudi-arabia er til stede i syria og jemen, men ikke i ukraina.




tyrkia




vi skal n<u+00e5> komme med den verifiserte informasjonen om hva som virkelig hendte i tyrkia den 15. juli. disse opplysningene tvinger oss til <u+00e5> revidere v<u+00e5>rt f<u+00f8>rste inntrykk.




f<u+00f8>rst av alt, det begynte da tyrkia skulle ta seg av jihadist-hordene etter angrepet som s<u+00e5>ret den saudiske prins bandar bin sultan, det var ikke uten problemer. mens bandar var en lydig mellommann, fulgte erdogan sin egen strategi om <u+00e5> gjenskape det 17. tyrkisk-mongolske imperium. det fikk han til ved <u+00e5> bruke jihadistene til sitt oppdrag.




i tillegg til dette kunne usa ikke unng<u+00e5> <u+00e5> kreve sanksjoner mot president erdogan for <u+00e5> blande sitt land <u+00f8>konomisk sammen med russland mens han fremdeles var et milit<u+00e6>rt medlem av nato.




til slutt, med krisen i strukturen om verdensmaktene, ble erdogan den ideelle syndebukken for usa for <u+00e5> frikjenne seg selv i syria-krisen.




fra usas synspunkt er ikke problemet tyrkia, som er en uunnv<u+00e6>rlig regional alliert, heller ikke hakan fidans mit (de hemmelige tjenestene) som organiserer verdens jihadist-bevegelser, men recep tayyip erdogan selv.




som en konsekvens pr<u+00f8>vde national endowment for democracy (ned) f<u+00f8>rst av alt <u+00e5> f<u+00e5> til en fargerevolusjon i august 2013. de organiserte demonstrasjoner i cezi-parken i istanbul. enten mislyktes planen, eller usa forandret mening.




det ble tatt en beslutning ved avstemming om <u+00e5> styrte islamistenes justice and development party (akp) (erdogans parti overs.). cia hadde organisert people<u+2019>s democratic party (hdp) til et minoritetsparti, og forberedte ogs<u+00e5> en allianse mellom dem og sosialistene i republican people<u+2019>s party (chp). hdp vedtok et vidt program til forsvar for etniske minoriteter (kurderne) og sosiale minoriteter (feminister og homoseksuelle) og inkluderte et <u+00f8>kologisk kapitel. chp ble reorganisert av to grunner - <u+00e5> dekke over overrepresentasjonen av alevis (en mystisk gren av islam overs,) i partiet, og med en tanke om <u+00e5> fremme kandidaturet til eks-presidenten i h<u+00f8>yesterett. akp tapte valget i juli 2015, men det viste seg umulig <u+00e5> f<u+00e5> til en allianse mellom chp og hdp. som et resultat ble det holdt en ny runde med valg i november 2015, men det ble brutalt manipulert av recep tayiip erdogan.




washington bestemte seg derfor <u+00e5> fjerne hr. erdogan. tre drapsfors<u+00f8>k ble gjort mellom november 2015 og juli 2016. i motsetning til det som er blitt rapportert, var ikke operasjonen den 15. juli 2016 et fors<u+00f8>k p<u+00e5> statskupp, men et fors<u+00f8>k p<u+00e5> <u+00e5> fjerne erdogan alene. cia brukte tyrkisk-usa industrielle og milit<u+00e6>re forbindelser for <u+00e5> rekruttere et lite team innenfor luftforsvaret for <u+00e5> henrette presidenten mens han var p<u+00e5> ferie. men dette teamet ble forr<u+00e5>dt av islamist-offiserer (som representerte nesten en fjerdedel av h<u+00e6>rens personell). og presidenten ble advart en time f<u+00f8>r kommandogruppen ankom. han ble derfor overf<u+00f8>rt under beskyttelse av en lojal milit<u+00e6>reskorte.




de var klar over de overskuelige konsekvensene av sine feil, allikevel gjennomf<u+00f8>rte konspirat<u+00f8>rene sitt statskupp uten noen forberedelser og mens gatene i istanbul fremdeles var fulle av folk. <u+00c5>penbart nok mislyktes de. den undertrykkelsen som fulgte var ikke bare bare <u+00e5> arrestere de som hadde st<u+00e5>tt bak mordfors<u+00f8>ket, ikke bare soldatene som hadde samlet seg for <u+00e5> improvisere statskuppet, men alle usa-vennlige aktivister. f<u+00f8>rst av alle de sekul<u+00e6>re kemalistene, s<u+00e5> islamistene i fethulla-gulen-bevegelsen. totalt ble mer enn 70 000 mennesker anklaget, og de vanlige fangene m<u+00e5>tte slippes ut for <u+00e5> f<u+00e5> plass til <u+00e5> fengsle de usa-vennlige fangene.




president erdogans stormannsgalskap, hans sinnssyke hvite palass, hans manipulering av valgene og hans totale undertrykkelse gj<u+00f8>r han til den ideelle syndebukken for feilene som har blitt gjort i syria. men hans motstand mot en fargerevolusjon og de fire mordfors<u+00f8>kene antyder at det ikke vil v<u+00e6>re mulig <u+00e5> bli kvitt han s<u+00e5> fort.




saudi-arabia




saudi-arabia er like uunnv<u+00e6>rlig for de forente stater som tyrkia av tre grunner. f<u+00f8>rst p<u+00e5> grunn av oljereservene som har en eksepsjonell kvalitet og eksepsjonell kvantitet (selv om washington ikke lenger trenger <u+00e5> bruke dem, men bare for <u+00e5> kontrollere salget). deretter for sine finansielle reserver (selv om disse reservene har falt med 70 %) som gj<u+00f8>r dem i stand til <u+00e5> finansiere hemmelige operasjoner som i all stillhet er kontrollert av kongressen. og til slutt deres grep om kildene til jihadisme. faktisk har riyadh finansiert muslim world league siden 1962, og de var ogs<u+00e5> med p<u+00e5> <u+00e5> grunnlegge denne. og finansieringen har blitt gjort p<u+00e5> vegne av cia, det muslimske brorskap naqshbandis, de to organisasjonene som forsyner absolutt alle jihadist-offiserer i hele verden.




men den anakronistiske karakteren i denne staten er at den er den private eiendommen til den kongelige familien, som er fremmede for det allment aksepterte prinsippet om ytringsfrihet og religionsfrihet. her kreves det radikale forandringer.




cia organiserte derfor etterf<u+00f8>lgeren etter kong abdullah i januar 2015. den natten statsoverhodet d<u+00f8>de ble flertallet av de ineffektive offentlig ansatte l<u+00f8>st fra sine funksjoner, og landet ble omorganisert etter en p<u+00e5> forh<u+00e5>nd etablert plan fra n<u+00e5> av skulle makten deles mellom de tre hovedklanene, kong salmane ( og hans elskede s<u+00f8>nn prins mohammed), s<u+00f8>nnen til prins nayef (den andre prins mohammed), og til slutt s<u+00f8>nnen til den avd<u+00f8>de kongen, prins mutaib, (kommand<u+00f8>r for nasjonalgarden).




i praksis lar kong salmane (81 <u+00e5>r gammel) s<u+00f8>nnen, den flotte prins mohammed ( 31 <u+00e5>r gammel) styre i hans sted. mohammed <u+00f8>kte det saudiske engasjementet i syria, deretter gikk han til krig mot jemen. i tillegg kom han med et enormt program med <u+00f8>konomiske og sosiale reformer som han kalte <u+00ab>vision for 2030<u+00bb>.




dessverre ble ikke resultatene s<u+00e5> str<u+00e5>lende som ventet. konged<u+00f8>mmet var n<u+00e5> engasjert b<u+00e5>de i syria og i jemen. denne siste krigen er blitt sl<u+00e5>tt tilbake med angrep fra houtiene p<u+00e5> saudiske omr<u+00e5>der og med tap for h<u+00e6>ren hans. fra et <u+00f8>konomisk synspunkt er de sikre oljereservene g<u+00e5>tt ned, og tapene i jemen hindrer han i <u+00e5> utnytte <u+00ab>the empty quarter<u+00bb>. det er <u+00f8>rkenregionen som grenser til begge land. fallet i oljeprisene har ganske sikkert fjernet et antall konkurrenter, men har ogs<u+00e5> t<u+00f8>rket inn det saudiske finansdepartementet, som n<u+00e5> ser seg n<u+00f8>dt til <u+00e5> l<u+00e5>ne p<u+00e5> det internasjonale markedet.




saudi-arabia har aldri v<u+00e6>rt s<u+00e5> mektig som n<u+00e5>, og samtidig s<u+00e5> s<u+00e5>rbart. den politiske undertrykkelsen n<u+00e5>dde sitt h<u+00f8>ydepunkt med halshoggingen av lederen for opposisjonen, sjeik al-nimr. i shia-minoritetene forberedes n<u+00e5> oppr<u+00f8>r, men ogs<u+00e5> i sunni-provinsene vest i landet. p<u+00e5> internasjonalt niv<u+00e5> ser den arabiske koalisjonen imponerende nok ut. men den har falt fra hverandre etter at egypt trakk seg ut. den offentlige tiln<u+00e6>rmingen til israel mot iran har reist et ramaskrik i den arabiske og muslimske verden. heller enn g<u+00e5> inn for en ny allianse, illustrerer dette panikken som har grepet den kongelig familien, som n<u+00e5> er hatet overalt.




sett fra washington er <u+00f8>yeblikket kommet for <u+00e5> velge ut de elementene i saudi-arabia som er verdt <u+00e5> redde, og <u+00e5> bli kvitt de andre. rent logisk ville det v<u+00e6>re <u+00e5> g<u+00e5> tilbake til den tidligere m<u+00e5>ten, <u+00e5> dele makten mellom sudariene (men uten prins mohammed bin salman, som hadde vist seg ubrukbar) og chamar (stammen til den avd<u+00f8>de kong abdullah).




den beste l<u+00f8>sningen for b<u+00e5>de washington og det saudiske folket ville v<u+00e6>re at kong salmane d<u+00f8>de. s<u+00f8>nnen hans, mohammed ville bli isolert og vekk fra makten. den ville bli betrodd den andre prins mohammed (s<u+00f8>nnen til nayef). prins mutaib ville beholde sin posisjon. denne arvef<u+00f8>lgen ville bli lettere <u+00e5> styre for washington hvis den fant sted f<u+00f8>r innsettelsen av den neste presidenten den 6. januar 2017. kandidatene ville da kunne anklage den ubrukelige kongen som ansvarlig for alle feil, og s<u+00e5> annonsere fred i syria og jemen. dette er cias n<u+00e5>v<u+00e6>rende prosjekt.




i arabia, som i tyrkia og i andre nasjoner, s<u+00f8>ker cia <u+00e5> opprettholde status quo. til det form<u+00e5>let pr<u+00f8>ver de <u+00e5> organisere fors<u+00f8>k p<u+00e5> <u+00e5> bytte ut ledere uten <u+00e5> r<u+00f8>re strukturene selv. den kosmetiske m<u+00e5>ten til disse justeringene gj<u+00f8>res p<u+00e5>, gj<u+00f8>r det lettere <u+00e5> garantere hvor usynlig arbeidet er.




moskva pr<u+00f8>ver <u+00e5> lenke sammen midt-<u+00d8>sten og ukraina i forhandlingene russland har pr<u+00f8>vd <u+00e5> lenke sammen den syriske og jemenittiske slagmarken. mens deres styrker offisielt har v<u+00e6>rt utplassert i levanten i et <u+00e5>r, har de uoffisielt v<u+00e6>rt til sted i jemen i tre m<u+00e5>neder, og tar n<u+00e5> aktivt del i kampene. ved samtidig <u+00e5> forhandle om en v<u+00e5>penhvile i aleppo og jemen, har de tvunget usa til g<u+00e5> med p<u+00e5> at det er en sammenheng mellom disse to krigsteatrene. i begge disse landene har h<u+00e6>ren vist sin overlegenhet med konvensjonelt utstyr n<u+00e5>r de st<u+00e5>r ansikt til ansikt med usas allierte, men har samtidig unng<u+00e5>tt en direkte konfrontasjon med pentagon. disse omg<u+00e5>elsene hindrer moskva i <u+00e5> investere i irak, til tross for deres historiske forl<u+00f8>pere i dette tredje landet.




men opprinnelsen til krangelen mellom de to store maktene er i utgangspunktet blokaden av de to silkeveiene - en i syria, og en i ukraina. logisk nok pr<u+00f8>ver derfor moskva <u+00e5> lenke disse to sakene sammen i sine forhandlinger med washington. men det er enda mer logisk at cia selv allerede har skapt en tilknytning mellom de to kamp-plassene via tyrkia.




da han dro til berlin den 19. oktober h<u+00e5>pet den russiske president, vladimir putin, og hans utenriksminister, sergej lavrov, <u+00e5> kunne overbevise tyskland og frankrike, om ikke de forente stater, om <u+00e5> forene disse sakene. de diskuterte utvidelse av v<u+00e5>penhvilen i syria og slutt p<u+00e5> den ukrainske blokaden av minsk-avtalen. disse forretningene m<u+00e5> ha irritert washington, som vil gj<u+00f8>re alt som st<u+00e5>r i deres makt for <u+00e5> sabotere det.




naturligvis vil berlin og paris til slutt rette seg etter natos politikk. men fra moskvas synspunkt er en frossen konflikt bedre enn et tap (i ukraina, som i transnistria, for eksempel). og alt som kan skade enheten i nato er signaler p<u+00e5> slutten av usas overlegenhet.




thierry meyssan oversettelse




ingunn kvil gamst
<u+00c5> finne en syndebukk, av thierry meyssan
ingunn kvil gamst