אריק איינשטיין(3 ב ינואר 1939, י"ב ב טבת ה'תרצ"ט – 26 ב נובמבר 2013, כ"ד ב כסלו ה'תשע"ד ) היה זמר - יוצר , פזמונאי, שחקן, קומיקאי ו תסריטאי ישראלי. איינשטייןנולד, גדל ו התחנך ב תל אביב ב שם אריה לייב איינשטיין.

בן יחיד ל דבורה ו ל שחקן תיאטרון ה " אהל " יעקב איינשטיין. הורי ו התגוררו תחילה ב רחוב גורדון ב עיר כ דיירי משנה ב דירת מגורים. ב ילדות ו למד ב בית ה חינוך ע"ש א"ד גורדון (ש שמ ו היה אז "בית ה חינוך ב צפון ") ו ב נעורי ו למד ב בית ה ספר תיכון עירוני ד' ב תל אביב. ב נעורי ו היה גם חניך ב תנועת "ה שומר ה צעיר " ו ספורטאי ב אגודת ה פועל תל אביב. איינשטיין היה אלוף ישראל ל נוער ב הדיפת כדור ברזל ו ב קפיצה ל גובה ו ב שנת 1956 זכה גם ב אליפות ישראל ל בוגרים ב קפיצה ל גובה (1.80 מטר). הוא החזיק ב שיא ה ישראלי ל נוער ב קפיצה ל גובה (1.84 מטר) במשך כ - 10 שנים. ב מכביה ה חמישית ש נערכה ב שנת 1957 זכה ב מדליית ארד ב קפיצה ל גובה ב תוצאה של 1.75 מטר. כמו כן, היה כדורסלן ב קבוצת ה נוער של ה פועל תל אביב ו בשל יכולת ו ה טכנית ה גבוהה כונה "אריות". ב שנת 1955 שיחק ב מדי קבוצת ה בוגרים של ה פועל תל אביב. לקראת שירות ו ה צבאי עודד אות ו אבי ו לנסות להתקבל ל להקה צבאית, אף על פי ש שאיפת ו הייתה להיות מדריך ספורט (מד"ס).

בשל קוצר ראייה לא התקבל איינשטיין ל תפקיד זה, ו לכן נבחן ל להקת ה נח"ל (בפני חיים טופול, נחמה הנדל ו אורי זוהר) ו התקבל ל להקה ב תפקיד שחקן. ב להקה השתתף ב תוכניות "עד מאה ו עשרים ", "צריך לחיות" ו " לא לצאת מן ה כלים ". ב שתי ה תוכניות ה ראשונות התבלט בעיקר ב קטעי משחק, אם כי ב תוכנית ה שנייה בלט קול ו ב שיר "יא ירח". ב תוכנית "לא לצאת מן ה כלים " הופיע לראשונה כ סולן , ב שיר "רוח סתיו". שיר מפורסם נוסף מ תוכנית זו הוא "דינה ברזילי", ש שר איינשטיין עם יהורם גאון ו יוסי פרוסט. ב מהלך שירות ו ה צבאי דבק ב ו ה כינוי "אריק", ש ב ו נודע מ אז . ב שנת 1959 השתחרר מ צה"ל ו הצטרף ל תיאטרון ה סאטירי "תיאטרון סמבטיון" ב הצגת "ה שד יודע", במקומ ו של שמעון ישראלי ו לציד ם של רחל אטאס ו יוסי פרוסט.

אחד מ מערכוני ו ב תוכנית ה תיאטרון ש ביים גדעון שמר היה פרודיה על להקת ה נח"ל . משחק ו של איינשטיין זכה ל שבחים ב עיתונות . ב שנת 1960 הוציא איינשטיין מיני אלבום סולו ראשון, ש כלל ארבעה שירים: "ה שעות ה קטנות של ה לילה " (יוסי גמזו / יוחנן זראי), "פונדק ב מדבר " (אהרן שבתאי / אריה לבנון), "היא הייתה בת 17" (עמוס אטינגר / אדוארד אולארצ'יק) ו " עיר לבנה" (נעמי שמר).

את ה שירים עיבד אריה לבנון. ב אותה שנה הצטרף ל להקת בצל ירוק, ש ב ה היו חברים גם אורי זוהר, חיים טופול, גבי עמרני, אילנה רובינא, זהרירה חריפאי ו אחרים .

איינשטיין השתתף ב תפקיד משני ב תוכנית ה של ה להקה "חתול ב שק ", ש עלתה ב ־ 1960 . בין ה יתר בלט קול ו ב שיר "ליפא ה עגלון ". ה תוכנית זכתה ל הצלחה , עד ש ב ־18 ב יוני נהרג אחד מ שחקני ה , אליהו ברקאי, ב תאונת דרכים. ה הצגות נמשכו עוד זמן קצר לאחר מ כן , אך חברי ה להקה חשו ש אין עוד טעם להמשיך בלעדי ו , ו כעבור שלושה שבועות קטעו את ה תוכנית . ב סוף 1960 שיחק ב הצגה "ה בוגד " מאת הנרי דנקר ב " תיאטרון ה אהל ".

הצגת ה בכורה של ה מחזה נערכה ב ־ 20 ב נובמבר ב אותה שנה. לאחר מ כן שר ב " להקת ה צעירים " עם נחמה הנדל , שייקה לוי ו יוסי פרוסט. ארבעה שירים של ה להקה ראו אור ב תקליטון ב שם "שירי נעמי שמר", ש ב ו ניתן ל איינשטיין קרדיט ב שם ה בדוי "ארי גורן". ב יוני 1961 הופיע ב " מועדון ה חמאם " ב יפו , ב הצגות "משלי ערב" ו " תל אביב ה קטנה ".

ב ספטמבר ב אותה שנה השתתף ב צילומי ה סרט "ניני" ב תפקיד ה דמות ה גברית ה ראשית . אבי ו , יעקב איינשטיין, השתתף אף הוא ב סרט כ אבי ה של ה דמות ש גילם איינשטיין. ה סרט לא זכה ל הצלחה רבה, ו לימים סיפר איינשטיין ש הוא מתחרט על ש השתתף ב ו . ב מאי 1962 הקים איינשטיין צמד מוזיקלי עם ה זמרת אילנה רובינא ב שם "ה גפרורים ".

ה שניים העלו מופע של שירי עם, אך לא הקליטו שירים ב אופן מקצועי. ב אותה שנה השתתף ב הצגה "אירמה לה דוס", ש ב ה גילם את אחד מ ה תפקידים ה ראשיים : ה סרסור ה קנאי . הופעת ה בכורה ב תיאטרון "ה בימה " נערכה ב ־ 10 ב נובמבר 1962 מול אלפי חיילים ו זכתה ל הצלחה רבה. ה השתתפות ב הצגה זו זיכתה את איינשטיין ב הערכה ציבורית ניכרת. ב נובמבר 1963 השתתף איינשטיין ב צילומי סרט ו של אפרים קישון "סאלח שבתי", ש עלה ב ־ 1964 . איינשטיין גילם את דמות ו של זיגי, בן קיבוץ ה מתאהב ב בת ו של סאלח (גאולה נוני). איינשטיין הקליט עבור ה סרט ב דואט עם נוני את ה שיר "ל י ו ל ך ". ב דצמבר ב אותה שנה החל לשחק ב הצגה "בילי בדאי". במקביל חבר ב סוף 1963 ל זמרים יהורם גאון ו בני אמדורסקי ל הקמת להקה חדשה, "שלישיית גשר ה ירקון ".

עוד לפני ש החלה ה להקה להופיע השתתפו חברי ה ב פברואר 1964 ב צילומי ה סרט "דליה ו ה מלחים ". ב אפריל 1964 עלתה תוכנית ה ה ראשונה של ה להקה , "אהבה ראשונה". ה מופע לא זכה ל הצלחה רבה ב תחילת דרכ ו , אך תוך זמן קצר קצר תשואות רבות. אלבומ ה ה ראשון של ה להקה , "אהבה ראשונה", יצא ב תחילת 1965. רבים מ שירי ו הפכו להיטים, ו ב הם "אל תעברי לבד", "לילה ב חוף אכזיב", "איילת אהבים", "אם רק תבואי ב חמש ", "אהבת פועלי ה בניין ", "כש אור דולק ב חלונ ך ", "סרנדה ל ך " ו " איזה יום יפה". איינשטייןהשתתף ב פסטיבל ה זמר ו ה פזמון 1964, ש ב ו שר לבדו את ה שיר "הרחק ב לילה ", ו עם "שלישיית גשר ה ירקון " את ה שיר "אות ך ".

ב פסטיבל ה זמר ו ה פזמון 1965 שב ל תחרות , ו זכה ב מקום ה ראשון עם ה שיר "איילת ה חן ", ש אות ו ביצעה גם יפה ירקוני ב ביצוע נפרד, ל מילים של עודד בצר, ל לחן של נתן שחר ו ל עיבוד של יצחק גרציאני. לאחר ה תוכנית ה ראשונה של "שלישיית גשר ה ירקון " עזב גאון את ה להקה ו הוחלף ב ישראל גוריון. ה שלישייה ה מחודשת העלתה תוכנית ב שם "ה תוכנית ה חדשה ", ו ה תקליט ש ליווה אות ה יצא ב ־ 1966 ו נמכר היטב. בין שירי ו ה מוכרים היו "סימן ש אתה צעיר", "כחולה כ חלום " ו " הכל בגלל ה אהבה ". אלבום ה סולו ה מלא ה ראשון של איינשטיין, "שר בשביל ך ", יצא ב מרץ 1966.

כמעט את כל שירי ה אלבום כתבה ה מוזיקאית דפנה אילת, ש שיחקה קודם ל כן ל ציד ו של איינשטיין ב הצגה "בילי בדאי". חלק מ ה שירים ש כתבה הלחינה ב עצמה , ו חלק היו תרגומים ל שירים לועזיים. שיר אחד כתבה ה משוררת תרצה אתר. על ה עיבודים הופקד סטו הכהן . בין ה שירים ה בולטים ב אלבום היו "ה לילה ה זה ", "אל תבכי ילדה" ו " ה גשם מתופף". ב אותה שנה הקליט איינשטיין שיר נוסף ש לא נכלל ב אלבום , "בת י עינת", ש כתבה ה פזמונאית לאה לופנפלד ל לחן של משה וילנסקי. ב פסטיבל ה זמר ו ה פזמון 1966 זכה איינשטיין שוב, הפעם עם ה שיר "ליל סתיו", ל מילים של חיה כהן, ל לחן של חיים צור ו ל עיבוד של שמעון כהן.

ב פסטיבל זה שר איינשטיין עם שלישיית גשר ה ירקון את ה שיר "ריח תפוח אודם שני", ש הגיע ל מקום ה שני ב תחרות , ו כן שר לבדו את ה שיר "לא פעם, ב קיץ " ו עם ה שלישייה את "בואי ילדה". את ה שיר "ליל סתיו" שרה ב פסטיבל גם יפה ירקוני, ו לאחר ה פסטיבל הוציאו ה שניים תקליטון משותף ו ב ו ארבעה שירים: "ליל סתיו", "קרה זה רק הפעם", "לו הייתי" ו גרסת ם ל שיר ם של ה ביטלס "Yesterday", ש ב תרגומ ו ה עברי של חיים חפר נקרא "רק אתמול". ב אותה שנה הקים את להקת ה ליווי ה ראשונה של ו , "ה איינשטיינים ", ש כללה את דוד קריבושי ב אורגן ו עיבודים , אלי מזרחי ב תופים , שמוליק ארוך ב בס ו ריצ'רד פרץ ב גיטרה חשמלית.

יחד אית ם הקליט איינשטיין תקליטון של גרסאות כיסוי. נכללו ב ו גרסה עברית ל שיר "Do You Want to Know a Secret" של ה ביטלס ש ב מילותי ו ה עבריות של יורם טהרלב נקרא "מזל", גרסה עברית של לאה נאור ל - " The House of the Rising Sun" ב שם "רחוק רחוק מ כאן ", גרסה מחודשת ל שיר ם של ה דודאים "ערב של שושנים" ו גרסה עברית ל שיר "עץ ה לימון ". במקביל חברו איינשטיין ו להקת ה ליווי ל שחקן שייקה אופיר ל העלאת מחזה מוזיקלי ב שם "ערב של שושנים", ש כלל שירים של איינשטיין לצד קטעי משחק של אופיר. ה מופע לא האריך ימים, ו הסתיים ב אוקטובר 1966 עם נסיעת ו של אופיר ל פריז . ל אחת ה הופעות של ה מופע "ערב של שושנים" הגיעו שמוליק קראוס ו ג'וזי כץ, ו לאחר ה הופעה נפגשו עם איינשטיין ו השמיעו ל ו שירים אחדים ש שרו ב הופעותי הם ה משותפות .

איינשטיין אהב את ה שירים , ו ה שלושה החליטו על הקמת להקה חדשה, "ה חלונות ה גבוהים ". ה שלושה החלו מייד לאחר מ כן ב חזרות ו ב עבודה על שירים חדשים, כולם על פי לחנים של קראוס. אנשים אחדים ש היו מקורבים ל איינשטיין טענו ש הצטרפות ל להקה חדשה לאחר ש כבר הוציא אלבום סולו תהיה נסיגה לאחור מ בחינת ו , אך הוא החליט להתעלם מ דעות אלו ו להתמקד ב פעילות ה של ה להקה . ב פברואר 1967 החלה ה להקה ב סיבוב הופעות, ו הופעותי ה זכו ל שבחים רבים ב כלי ה תקשורת . ב אפריל ב אותה שנה יצא אלבומ ה ה יחיד של ה להקה . איינשטיין כתב שניים מ שירי ה אלבום : "כל ה שבוע ל ך " ו " אז מה". שירים רבים אחרים מ ה אלבום הפכו ל להיטים , ו ב הם "זמר נוגה" ("ה תשמע קול י ... "), "יחזקאל" ו " אינך יכולה". לאחר יציאת ה אלבום המשיכה להקת "ה חלונות ה גבוהים " ב הופעות רבות, ו ב יולי 1967 הצטרפה ל להקת ה מחול של יונתן כרמון ל מופע ב רחבי ה עולם .

ה להקה הופיעה תחילה ב בלגיה ו לאחר מ כן ב אולימפיה ש ב פריז ו ב אולם ה סיסטינה ב רומא , ו הופעותי ה זכו ל אהדה רבה. ב ספטמבר ב אותה שנה חש איינשטיין געגועים ל ישראל , ו החליט לעזוב את ה מופע ו לשוב ל ארץ . מייד עם שוב ו החל ב עבודה על שירים חדשים עם שלום חנוך, ש אות ו פגש לראשונה כמה חודשים קודם ל כן . ה מפגש ה ראשון ביני הם חל ב מועדון ב שם "ה חלונות ה גבוהים ", ש שמוליק קראוס היה אחד מ בעלי ו , ו ב ו הרבתה ה להקה להופיע. לאחר אחת מ הופעות ה להקה פגש חנוך את חברי ה , ו הציג ל הם את יכולות נגינת ו ב גיטרה . איינשטיין התרשם עמוקות מ חנוך ו ב סוף אותה שנה הוציא תקליטון ו ב ו ארבעה מ לחני ו של חנוך: "ה גר " (מילים: חנוך), "ריסים" (מילים: מאיר אריאל), "שבת ה מלכה " (מילים: איינשטיין) ו " פתאום בלעדי ו " (מילים: מאיר אריאל). תקליטון נוסף ש הוציא ב אותה שנה נקרא "אני מרגיש כמו מלך", ו ב ו גרסה עברית ל שיר "Mellow Yellow" ב שם "אני מרגיש כמו מלך" ו שלושה שירים ב גרסאות מחודשות: "לא פעם ב קיץ ", "ה כאב ה זה " ו " ירושלים של זהב". ב אותה תקופה השיג קראוס חוזה ב לונדון עם חברת ה תקליטים CBS, ו ל בקשת ו שב איינשטיין להופיע עם "ה חלונות ה גבוהים ".

ה להקה הקליטה ב לונדון שני שירים ב אנגלית : "Maybe Someday" ו ־ " Your Eyes", ש את שני הם כתב ראלף מרפי. שני הם הוקלטו גם ב עברית , ב מילים ש חיבר איינשטיין, ו הם ראו אור על גבי תקליטון ש יצא ב ישראל ב פברואר 1968 ב שמות "כמה נעים" ו " בואו ו נרים כוסית". לאורך 1968 הופיעה ה להקה כמה פעמים ב תוכניות טלוויזיה שונות ב אנגליה , עד ש איינשטיין חש ב שנית געגועים ל ישראל , ו החליט לעזוב את ה להקה סופית. לאחר ש עזב את ה חלונות ה גבוהים ו שב ל ישראל המשיך איינשטיין ב עבודת ו עם שלום חנוך, הפעם על אלבום שלם.

ב יולי 1968 התפרסם ה שיר ה ראשון מ אלבום זה, "ה ימים ה ארוכים ה עצובים ", ש כתב איינשטיין ב זמן שהיית ו ב לונדון מתוך געגועים ל בת ו . ב ספטמבר התפרסם ה שיר "מכופף ה בננות ", ש הלחין חנוך על פי מילים של מאיר אריאל, ו ב אוקטובר יצא ל אור ה אלבום ה שלם , "מזל גדי". את כל שירי ה אלבום , רבים מ הם שירי ילדים, הלחין חנוך. על אף ש חנוך הביע לא אחת מורת רוח מ ה עידון ש כפו עיבודי ו של וייס על ה לחנים של ו , ש כבר נטו בבירור ל רוק , ה ציבור היה מרוצה מ ה אלבום , ו ה ביקורות ש הוא קיבל היו חיוביות ב רוב ן . "מזל גדי" קידם משמעותית את ה קריירה של איינשטיין, ו כולל כמה מ ה מוכרים ש ב להיטי ו , ב הם "רוח רוח" (מילים: מרים ילן - שטקליס ) , "ה אדון ה רופא " (מילים: חנוך), "מה ש היה היה" (מילים: חנוך) ו " כהה כהה" (מילים: חנוך). ב ספטמבר 1968 יצא איינשטיין ל סיבוב הופעות ש ליווה את ה אלבום "מזל גדי" עם להקת ליווי חדשה: "ה ברנשים של פיאמנטה".

היא כללה את אלברט פיאמנטה ב סקסופון , אהרלה קמינסקי ב תופים , שמוליק ארוך ב גיטרה בס, יעקב נגר ב קלידים , עוזי מלמד ב חצוצרה ו זאב דיקוורט ב סקסופון . ב הופעות אלו הציג איינשטיין שני שירים חדשים: "בית ה ערבה " (חיים חפר ו עמוס קינן / שמוליק קראוס) ו גרסה עברית ל שיר ם של ה ביטלס "Ob-La-Di, Ob-La-Da". ה שיר "בית ה ערבה " נועד ב מקור ל שלישיית "ה חלונות ה גבוהים ", אך עם התפרקות ה ו גניזת אלבומ ה ה שני הוא הועבר ל איינשטיין . נכללו ב ו כל שירי ה תקליטון " הגר " לצד הקלטות מוקדמות יותר כמו "עיר לבנה", "ה שעות ה קטנות של ה לילה " ו " אני מרגיש כמו מלך", ש הופיעו ב תקליטונים ה שונים ש הקליט איינשטיין ב הד ארצי, ו כן שירים מ תקופת שלישיית גשר ה ירקון ו ה חלונות ה גבוהים .

ב אפריל 1969 הוציא איינשטיין תקליטון ו ב ו ה שירים "בית ה ערבה " ו " אוב־לה־די אוב־לה־דה".

את ה שירים עיבד אלברט פיאמנטה, ו להקת "ה ברנשים של פיאמנטה" ליוותה את איינשטיין ב הקלטות . שני ה שירים זכו ל ביקורת אוהדת ב עיתונות . ב אותה תקופה החל איינשטיין ב עבודה על אלבום חדש עם ה מוזיקאי מישה סגל.

ב עת ה עבודה על ה אלבום הוחלט להגיש ל פסטיבל ה זמר ו ה פזמון את ה שיר "פראג" מתוכ ו , ש כתב ו הלחין שלום חנוך כ מחאה על ה פלישה ה סובייטית ל צ'כוסלובקיה ו דיכוי "ה אביב של פראג". ה שיר הגיע ל מקום ה שביעי ב פסטיבל . כ חלק מ ה עבודה על ה אלבום הקים איינשטיין עם צבי שיסל ו בועז דוידזון חברת הפקות עצמאית ב שם " הגר ", ש ב ה הופקו אלבומי ו ה באים . במקביל הפסיק להופיע עם להקת "הברנשים של פיאמנטה", בטענה שסגנונם המתאפיין בכלי נשיפה אינו מתאים לו יותר. בעקבות התפתחויות ב עולם ה זמר מ חוץ ל ישראל ו תחילת חדירת מוזיקת ה רוק , חיפש גם איינשטיין צליל חדש ו " חשמלי " יותר, דבר ש הביא אות ו לחפש שותף ב מועדוני רחוב ה מסגר ב תל אביב, ש נחשב ל מעוז ן של להקות קצב לא ־ ממסדיות . ב רחוב ה מסגר הכיר את להקת "ה צ'רצ'ילים ", ב המלצת אמרגנ ם יהודה טלית. חברי ה צ'רצ'ילים אז היו חיים רומנו ב גיטרה , מיקי גבריאלוב ב בס , רוב האקסלי ב גיטרה , עמי טרייבטש ב תופים ו ה סולן סטן סולומון. ב מבחן ש ערך ל להקה התרשם ממנ ה איינשטיין עמוקות, ו החליט לשלב אות ה ב הופעותי ו ו ב עבודה על אלבומ ו ה בא . ב אמצע ה עבודה על ה אלבום , לאחר סכסוך עם אורי זוהר, עזב מישה סגל את ה הפקה .

המשך ה עבודה על ה אלבום נעשה עם חברי ה צ'רצ'ילים ו שלום חנוך. ה אלבום ה מלא , "פוזי", יצא ל אור ב תחילת דצמבר 1969. חצי ו של ה אלבום הופק על ידי מישה סגל, ו את ה חצי ה שני הקליט איינשטיין עם "ה צ'רצ'ילים ". נכלל בו השיר "פראג", וכן להיטים כ"ארץ ישראל" (איינשטיין/שמוליק קראוס), "כמה חם" (איינשטיין/סגל), "ילדה ציור" (יהונתן גפן/סגל), "כשאת בוכה את לא יפה" (גפן/ קראוס) וגרסה עברית לשירם של הביטלס "The Ballad of John and Yoko", שבמילותיו העבריות של איינשטיין נקרא "היה ל נו טוב, נהיה ל נו רע". ה אלבום זכה ל ביקורות מפרגנות ב עיתונות , ו נחשב ל אלבום ה רוק ה עברי ה ראשון . איינשטייןו חבר ו אורי זוהר ריכזו סביב ם אומנים רבים ש ל ימים הפכו ידועים ב עצמם : שלום חנוך, יענקל'ה רוטבליט, צבי שיסל, יהונתן גפן ו אחרים .

ה פרויקטים ה גדולים של חברת " הגר " היו ה סרט "שבלול" ב בימוי ו של בועז דוידזון ו תוכניות ה טלוויזיה "לול" ב הפקת ו של צבי שיסל. ב סוף 1969 החלה חברת " הגר " ב עבודה על ה סרט "שבלול", ש ב שלבי הפקת ו ה מוקדמים נקרא "אישר" (כלומר "איש שר").

ה שם "שבלול" נובע מאחת ה סצנות בסרט, ש ב ה מכנה שלום חנוך את איינשטיין "שבלול" בגלל אופי ו ה מסתגר . ה סרט מורכב מ מערכונים שונים, רוב ם מאולתרים, ו מ שירים חדשים ש יצרו איינשטיין ו חנוך . ה שירים ש נוצרו עבור ה סרט התגבשו ל אלבומ ם ה משותף של איינשטיין ו חנוך "שבלול", ש הופק במקביל ל סרט . ה שיר ה ראשון מתוכ ו , "אבשלום", התפרסם כבר ב סוף 1969. ב מרץ 1970 התפרסם ה שיר "מה אתה עושה כש אתה קם ב בוקר ", ו ב תחילת אפריל יצא ל אור תקליטון ו ב ו ה שיר "קח ל ך אישה", ב פתיחה שונה מן ה גרסה ש הופיעה לבסוף ב אלבום "שבלול". האלבום "שבלול" יצא ביולי 1970.

הוא נחשב ל אחד ה אלבומים ה משפיעים ביותר ב רוק ה ישראלי , ו ב סקרים רבים הוא נבחר כ אלבום ה עברי ה טוב ב כל ה זמנים . חנוך הלחין את כל שירי ו ו כתב כמעט את כולם. רבים מ ה שירים הפכו ל להיטים , ו ב הם "למה ל י לקחת ל לב " (מילים: איינשטיין ו חנוך ), "מה אתה עושה כש אתה קם ב בוקר ", "אבשלום" (מילים: חבורת לול), "קח ל ך אישה", "אל תוותרי על י ", "מה ש יותר עמוק יותר כחול" ו " ה בלדה על יואל משה סלומון" (מילים: יורם טהרלב). ה שיר "למה ל י לקחת ל לב " זכה ב תואר "שיר ה שנה " ב מצעד ה פזמונים ה עברי ה שנתי של גלי צה"ל ב אותה שנה, ו איינשטיין נבחר כ " זמר ה שנה ". ב־17 ביולי 1970 שודר הפרק הראשון של תוכנית הטלוויזיה "לול".

ה תוכנית קיבלה ביקורות שליליות רבות ב עיתונים ב ימים ש לאחר שידור ה , ש הופנו בעיקר כלפי ה הופעה ה פרועה של משתתפי ה . ב אותה תקופה הופיע איינשטיין רבות עם להקת "ה צ'רצ'ילים ", ו ב חודשים ספטמבר – אוקטובר אף הופיע כמה פעמים עם ה רב שלמה קרליבך ב מופע ש כונה "איש חסיד ו איש פופ". ב ־ 3 ב אוקטובר 1970 נערכה הקרנת ה בכורה של ה סרט "שבלול". ה ביקורות ל סרט היו פושרות ב רוב ן , ו מבקרים אחדים ציינו ש הוא מחוויר ב השוואה ל אלבום "שבלול". בסוף אותה שנה זכה איינשטיין בפרס כינור דוד, אך סירב לקבלו, בטענה שאומנות אינה ניתנת לתחרות ולמדידה. במקביל המשיכו אריק איינשטיין, אורי זוהר ו צבי שיסל ב עבודת ם ה ענפה .

ב ־ 4 ב דצמבר 1970 שודר ה פרק ה שני של תוכנית ה טלוויזיה "לול", ו ב המשך אותו חודש יצא ל אור אלבום משותף נוסף של איינשטיין ו חנוך , "פלסטלינה". חלק מ שירי ו הוצגו לראשונה ב תוכנית ה טלוויזיה "לול". גם ב אלבום זה כתב ו הלחין חנוך את רוב ה שירים . בין להיטי ו היו הדואט של איינשטיין עם ג'וזי כץ "מה איתי", "אמא שלי", "כתבו עליו בעיתון", וכן שיר שאיינשטיין כתב והלחין, "אבישג". גם אלבום זה זכה ל ביקורות מפרגנות ב כלי ה תקשורת . עם עזיבת ו של חנוך ל אנגליה ב תחילת 1971 חיפש איינשטיין שותפים מוזיקליים חדשים.

הוא פנה ל רוב האקסלי, ש הופיע אית ו כ גיטריסט להקת "ה צ'רצ'ילים ", ו הציע ל ו ליצור אלבום משותף. האקסלי השמיע ל איינשטיין כמה לחנים חדשים ש חיבר , ו איינשטיין חש ש ה לחנים מתאימים ל שירי ילדים ו הציע ליצור אלבום שלם ב סגנון ה זה . האלבום נקרא "שירי ילדים" ויצא לאור באפריל 1971. האקסלי הלחין את רוב שירי ו , ו אחדים מ הם הלחין איינשטיין. נכלל ב ו גם ה שיר " ברלה צא", ש את מילותי ו כתב איינשטיין על פי ה מנגינה "שבלול" ש נכללה ב אלבום "שבלול". שיר אחד ב אלבום , "אני מבין", הלחין מיקי גבריאלוב, גם הוא מ להקת "ה צ'רצ'ילים ". היה זה תחילת ו של שיתוף פעולה פורה בין איינשטיין ל גבריאלוב , ו מייד לאחר מ כן החלו איינשטיין ו גבריאלוב ב עבודה על אלבום משותף שלם. במאי 1971 התפרסם שיר ראשון מהאלבום, "אני ואתה". ה שיר זכה ל הצלחה רבה ב מצעדי ה פזמונים , ו נחשב ל אחד מ להיטי ו ה גדולים ביותר של איינשטיין. זמן קצר לפני יציאת ה אלבום , ב ־ 7 ב יוני 1971, נעצרו איינשטיין ו כמה אנשים אחרים מ " חבורת לול" ב אשמת ביקורים ב מקום ל עישון חשיש.

הרשעתם הגיעה ב־3 אפריל 1972, לאחר משפט שנמשך כמה חודשים. אלבומ ם ה משותף של איינשטיין ו גבריאלוב נקרא "ב דשא אצל אביגדור" ו יצא ב יולי 1971.

את רוב השירים כתב יענקל'ה רוטבליט, ואת השאר כתב איינשטיין. את כולם הלחין ו עיבד גבריאלוב, ו על עיבוד כלי ה מיתר הופקד דוד קריבושי. שירים רבים ב אלבום הפכו ל להיטים , ו ב הם "אני ו אתה ", "קפה טורקי", "אני אוהב לישון", "אני רואה אות ה ב דרך ל גימנסיה ", "שיר מספר שמונה", "היא תבוא", "צא מ זה " ("שוב לא שקט") ו " לשרוק ב חושך ". ל סיבוב ה הופעות ש ליווה את ה אלבום הרכיב איינשטיין להקת נגנים חדשה, ו קרא ל ה "להקת ה פלטינה ". ניגנו ב ה רומן קונסמן ב כלי נשיפה, יצחק קלפטר ב גיטרה , פול סילבר ב בס ו אהרלה קמינסקי ב תופים . שיריו של איינשטיין זכו בתקופה זו להצלחה רבה, ובששת המקומות הראשונים במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל לשנת תשל"א דורגו שלושה שירים שלו: "אני ואתה", "צא מזה" ו"מה איתי".

איינשטיין זכה ב מצעד זה ב תואר "זמר ה שנה ". ב ־ 18 ב אוקטובר 1971 שודר ה פרק ה שלישי של ה תוכנית "לול", ו ב ו נכלל ה מערכון ה ידוע "חידון ה תנ"ך " ו ה שיר "חמוץ חמוץ", כ פרודיה על שיר ה של להקת פיקוד ה צפון "מתוק מתוק".

שיר זה, ב השתתפות ה של תיקי דיין, יצא ב אותו חודש על גבי תקליטון ש ב ציד ו ה שני נכללה גרסה אנגלית ל שיר "אני ו אתה " ב שם "Waiting for a Better Day". ב נובמבר 1971 יצא על גבי תקליטון פסקול ה סרט "חצי חצי", ו ב ו שני שירים ש שר איינשטיין: "לא על ה חצי לבד ו " ו " ליאו ה טוב ". את שניהם כתב יענקל'ה רוטבליט והלחין דוד קריבושי. ב אותו חודש הוציא ל אור את תקליט ה שדרים "כמה טוב ש באת הביתה", ש הלחין שלום חנוך על פי מילים של יענקל'ה רוטבליט. "לול 3" כבר קיבל ביקורות טובות ב זמן אמת ו אף זכה ל פרס רשות ה שידור ב תחום ה בידור ל שנת תשל"ג. ב פברואר 1972 העלה איינשטיין מופע משותף עם דורי בן זאב ו להקת אחרית ה ימים ב שם "יש כיסוי".

להבדיל מ הופעותי ו ה רגילות של איינשטיין, ש הורכבו ב אופן כמעט מוחלט מ שירים , ה מופע "יש כיסוי" כלל גם קטעי קישור רבים ב הנחיית ו של בן זאב. איינשטיין שר במופע שירים מאלבומיו מהשנים הקודמות, וכן שיר אחד חדש ביידיש בשם "מיידלע", ש אותו הקליט גם באולפן, אך לא כלל אותו באחד מאלבומיו הבאים. ה מופע לא זכה ל הצלחה רבה, ו נקטע תוך זמן קצר. הופעותי ו של איינשטיין ב המשך אותה שנה היו עם להקת "ה צ'רצ'ילים " ב הרכב ה ה מחודש , ש כלל את עמי טרייבטש, מיקי גבריאלוב ו שני נגנים חדשים: רוני דמול ו שמוליק בודגוב. ב נובמבר 1972 יצא אלבומ ו של איינשטיין "יסמין".

להבדיל מ אלבומי ו ה קודמים , לא שיתף איינשטיין פעולה ב אלבום זה עם מוזיקאי אחד, ו ה אלבום מורכב מ שירים של כותבים שונים ו ב סגנונות שונים. למרות זאת זכה האלבום לביקורות חיוביות בעיתונות, והניב מספר רב של להיטים בולטים: "כמה טוב שבאת הביתה" (רוטבליט/חנוך), "דון קישוט" (גפן/שם טוב לוי), "שיר של אחרי מלחמה" (איינשטיין/לוי) ו"אמא אדמה" (רוטבליט/גבריאלוב). "יסמין" מסתיים ב הקלטה של מערכון "חידון ה תנ"ך " ש הוקרן ב תוכנית ה טלוויזיה "לול", ו ב ו השתתפו גם אורי זוהר, דורי בן זאב ו אורי גרוס. ב דצמבר 1972 נערכה הקרנת ה בכורה ל סרט ם של איינשטיין ו אורי זוהר "מציצים".

ה עבודה על ה סרט התחילה כבר ב סוף 1971, ו צילומי ו נערכו ב יולי – אוגוסט 1972. הסרט "מציצים" היה מועמד לפרס דב הזהב בפסטיבל ברלין בשנת 1973. לאחר יציאת ה אלבום "יסמין" העלה איינשטיין מופע ב שם "ישן ו גם חדש", ו ב ו שר לצד שירי ו ה מוכרים שירים עבריים ישנים כ " לילה לילה", "רותי" ו " יצאנו אט".

בעקבות ה מופע פנה ל הקלטה מקצועית של שירים עבריים ש נכתבו ב רוב ם ב מחצית ה ראשונה של ה מאה ה - 20 . עד אמצע שנות ה - 90 הקליט במקביל ל אלבומי ו ה מקוריים סדרת אלבומים ב שם "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה ", ש ב ה ביצע שירים אלה – מ שירי מולדת מ ימי ראשית ה יישוב ה עברי ו עד פזמונים "סלוניים" מ שנות ה - 50 – ב עיבודים מודרניים של מוזיקאים כ שם טוב לוי, יוני רכטר ו אבנר קנר. ל דברי ו , לא עשה זאת למען הנצחת ה שירים , אלא פשוט כי אהב לשיר אות ם . האלבום הראשון בסדרה זו נקרא "ארץ ישראל הישנה והטובה" ויצא לאור בתחילת 1973. את ה שירים ב ו עיבד שם טוב לוי, ב שיתוף ה פעולה ה מלא ה ראשון של ו עם איינשטיין. ב הקלטות ניגנו חברי ה צ'רצ'ילים ה חדשים . האלבום כלל בעיקר שירי פלמ"ח מתקופת מלחמת העצמאות ("דודו", "הן אפשר", "רותי"), וכן שיר אחד חדש: "יכול להיות שזה נגמר" (יהונתן גפן / שם טוב לוי). עוד נכללה ב אלבום גרסה מחודשת ל שיר ו של איינשטיין "ה בלדה על יואל משה סלומון", ב מקור מ ה אלבום "שבלול". ב־18 במרץ 1973, יום חג הפורים, שודר הפרק הרביעי והאחרון של תוכנית הטלוויזיה "לול".

בין מערכוני ו ה בולטים של ה פרק היו "ה עולים ה חדשים " ו " ה אופרה לה מרמור". ב אמצע 1973 חזר שלום חנוך מ אנגליה , ו העלה מופע משותף עם איינשטיין ב שם "שני נו ביחד ו כל אחד לחוד ". ה מופע נקטע עם פרוץ מלחמת יום ה כיפורים , ו ב מהלך ה מלחמה הופיע איינשטיין ב בסיסים צבאיים שונים. ב ־ 2 ב ספטמבר 1973 החלו איינשטיין ו אורי זוהר ב עבודה על סרט חדש ב שם "עיניים גדולות", ש עלה ב ־ 1974 .

איינשטיין שר את שיר הנושא של הסרט, שאת מילותיו כתב עם זוהר ומיקי גבריאלוב. גרסה שונה של ה שיר נכללה ב אלבומ ו של איינשטיין "סע לאט", ש יצא ב סוף 1974. ה אלבום התאפיין ב אווירה מלנכולית, ו ביטא את רוח ה תקופה ש לאחר מלחמת יום ה כיפורים . ל צורך הקלטת ה אלבום חבר איינשטיין ל עמית ו מיקי גבריאלוב, ש שב ב אותה ה עת מ אנגליה לאחר פירוק "ה צ'רצ'ילים ". גבריאלוב הלחין את מרבית ה שירים ו ניגן ב גיטרות . בין הבולטים שבשירי האלבום היו שיר הנושא "סע לאט" (איינשטיין/גבריאלוב), "אגדת דשא" (מאיר אריאל/חנוך), "ילדים של החיים" (שלום חנוך), "אני אוהב אותך היום"(איינשטיין/גבריאלוב) ו"הבלדה על זומטי ולבטי" (איינשטיין/גבריאלוב וחיים קריו). ב ־ 1975 יצא אלבומ ו של איינשטיין "שירים", ש הורכב כמעט כולו מ גרסאות מחודשות ל שירים ישנים.

את ה שירים עיבד שם טוב לוי, ו ב אחדים מ ה שירים השתתפו מיקי גבריאלוב ו חיים קריו ב עיבודי ה גיטרות . בין ה שירים ב אלבום היו "איריסים" ( חפר / עממי ), "בית ה ערבה " (חפר ו עמוס קינן / קראוס ) ו " עץ ה רימון " (אורלנד / בוכארי ) . גבריאלוב הלחין עבור ה אלבום את שיר ה של לאה גולדברג "ערב מול ה גלעד ". שיר זה זכה להצלחה רבה במצעדי הפזמונים. ב שנת 1976 חבר איינשטיין ל מוזיקאי יוני רכטר, לאחר ש הבחין ב כישרונ ו כש היה רכטר חבר ב להקת כוורת.

איינשטיין ו רכטר תכננו ליצור אלבום שירי ילדים ב עיבודי ו של רכטר, אך שיתוף ה פעולה ביני הם התפתח ל אלבום ל מבוגרים ב שם "ה אהבה פנים רבות ל ה ", ש רכטר הלחין את רוב שירי ו . בין ה להיטים ה בולטים ב אלבום היו "מה עושות ה איילות " ל מילים של לאה גולדברג ו " זו אותה ה אהבה " ו " שיר אהבה סטנדרטי" ל מילים של איינשטיין. שני שירי ה ילדים ש ב אלבום , "מה עושות ה איילות " ו " גמד קטן", הם שריד ל כוונה ה מקורית ליצור אלבום שירי ילדים. לצידו של רכטר ניגנו באלבום גם חברים אחרים מ"כוורת": יצחק קלפטר, אלון אולארצ'יק ומאיר פניגשטיין. איינשטיין עצמו הלחין ל אלבום את ה שיר "עוד יהיה". ב אותה שנה הוציא איינשטיין אלבום של שירי ילדים ב משותף עם שם טוב לוי ב שם "ילדים".

נכללו ב ו לחני ו של לוי ל שירים "יש ל י אח קטן" ו " תנין זקן", לצד גרסאות מחודשות של איינשטיין ל שירי ילדים ישנים, ו ב הם "ב מדינת ה גמדים " ו " פזמון ל יקינטון ". ה אלבום כלל את "מה עושות ה איילות ", ש כבר נכלל ב " ה אהבה פנים רבות ל ה ", ו מחרוזת ש כללה את ה שירים "אצא ל י אל ה יער ", "ל רותי יום הולדת" ו " אני עומדת ב מעגל ". אלבומ ו ה שלישי של איינשטיין ש יצא ב ־ 1976 היה "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה חלק ב' ", ש ב ו שיתף פעולה עם ה מוזיקאי אבנר קנר.

ה אלבום הכיל עשרה שירים, שניים מ הם חדשים ש הלחין קנר ל מילים של ה משוררת לאה גולדברג ("משורר זקן" ו " ה אווזים "), ו כל ה שאר שירים ישנים ב עיבוד קלאסי של קנר. בין ה שירים ה בולטים ב אלבום : "פרח ה לילך " (אורי אסף / נורית הירש), "שיר ה עמק " (נתן אלתרמן / דניאל סמבורסקי), "דוגית נוסעת" (נתן יונתן / עממי ) , "הוא לא ידע את שמ ה " (חיים חפר / סשה ארגוב) ו " פגישה ל אין קץ" (נתן אלתרמן / נעמי שמר). זהו ה אלבום ה יחיד של איינשטיין ש ב ו השתתף ה מוזיקאי מתי כספי, ב נגינת גיטרה ב חלק מן ה שירים . בעקבות ה אלבום "ה אהבה פנים רבות ל ה " יצא איינשטיין ל מסע הופעות ב רחבי ה ארץ ב שם "אנשים אוהבים לשיר ".

יוני רכטר עיבד את שירי ה הופעות , ו התארחו ב הן ה זמרים אסתר שמיר, אפרים שמיר ו שלמה יידוב. בעקבות ה מופע יצא ב ־ 1977 אלבום ה הופעה ה ראשון של איינשטיין, "אנשים אוהבים לשיר ". ה אלבום תיעד שתי הופעות ש נערכו ב מרץ ב אותה שנה, ב היכל ה תרבות ב תל אביב ו ב קיבוץ גבעת חיים. בין ה שירים ה בולטים ב אלבום היו "דמעות של מלאכים" (דן מינסטר / יוני רכטר), " ב לילות ה קיץ ה חמים " (דן מינסטר / מתי כספי) ו " אני רואה אות ה ב דרך ל גימנסיה " (יענקל'ה רוטבליט / מיקי גבריאלוב). שיר אחד ב אלבום , "ה ימים חולפים", שר רכטר. במקביל ל מופע "אנשים אוהבים לשיר " הקליט איינשטיין עם אבנר קנר את ה אלבום ה שלישי ב סדרת "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה ".

ה אלבום יצא ב ־ 1977 , ו כמו ה אלבום ה קודם ב סדרה הורכב ב רוב ו מ עיבודי ו של קנר ל שירים עבריים ישנים. קנר הלחין עבור ה אלבום את שיר ו של חיים נחמן ביאליק "מאחורי ה שער ", ו שניים מ ה שירים עיבד שם טוב לוי. שיר מקורי אחר ב אלבום הלחין יוני רכטר על פי מילים של ה משורר אברהם חלפי: "עטור מצח ך זהב שחור". שיר זה זכה ל הצלחה גדולה ב מצעדי ה פזמונים מייד עם צאת ו , ו הפך ל קלאסיקה של ה זמר ה עברי . ב תחילת 1978 הקליט איינשטיין את ה שיר "סוס עץ" (יענקל'ה רוטבליט / שמוליק קראוס) עבור סרט ו של יקי יושע "סוסעץ".

ה שיר הופיע ב שנת 1981 ב אלבום ה אוסף "שבעים שמונים". ב אותה שנה הוציא איינשטיין אלבום נוסף של שירי ילדים, "ילדודס", מתוכ ו הצליח ה שיר "גמד ש רצה להיות ענק". ב שנת 1979 יצאו איינשטיין ו שלום חנוך ל מסע הופעות משותף ב הפקה מושקעת ו יקרה .

ה מופע הוקלט ב היכל ה תרבות , ו יצא על גבי ה אלבום "אריק איינשטיין ו שלום חנוך ב הופעה משותפת". אלבום זה כולל שירים חדשים של איינשטיין ו חנוך , ו כן שתי מחרוזות, ש כל אחת מ הן אורכ ה מעל 18 דקות, ש כללו את מיטב ה שירים מ אלבומי הם ה משותפים ב ראשית שנות ה - 70 . ב הופעה זו התפרסם לראשונה שיר ו של איינשטיין "סן פרנסיסקו על ה מים ". ב ־ 1980 יצא אלבומ ו של איינשטיין "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה חלק ד' : מ שירי סשה ארגוב".

ב יצירת ו השתתפו ה מוזיקאים אילן מוכיח כ מעבד ו שלום חנוך כ מפיק מוזיקלי. ה אלבום מורכב כול ו מ שירי ו של ה מלחין סשה ארגוב, ו ב הם "אדוני ה שופט " ו " שיר אהבה חיילי". ב נובמבר ב אותה שנה יצא אלבומ ם ה משותף של איינשטיין ו מיקי גבריאלוב "חמוש ב משקפיים ".

רוב ו של ה אלבום הוא לחנים ל שירי משוררים כ לאה גולדברג ("תוף בודד"), נתן אלתרמן ("סיום") ו חיים נחמן ביאליק ("תאמר אהיה רב", "היא יושבה ל חלון ", "הכניסי ני תחת כנפ ך "). נכללה ב ו גם גרסת אולפן ל שיר "סן פרנסיסקו על ה מים ", אחרי ש הופיע קודם ל כן ב אלבום ה הופעה של איינשטיין ו חנוך . יציאת ה אלבום לוותה ב סיבוב הופעות, ש ב ו השתתפו בין ה יתר מיקי גבריאלוב, יוני רכטר ו דפנה ארמוני.

ב מהלך סיבוב ה הופעות הייתה הרגשה ברורה אצל חברי ה להקה ש ליוותה אות ו ש הוא לא אהב להופיע. מיכאל תפוח, ש הפיק את ה מופע , שכנע אות ו להמשיך את סיבוב ה הופעות עד תום. לאחר מסע ה הופעות ב ישראל היה אמור להיפתח מסע דומה ב ארצות ה ברית , אך איינשטיין סירב לטוס. ב - 29 ב אוגוסט 1981 התקיים ה מופע אשר חתם את מסע הופעות זה ב מועדון "קיסרית" ב קיסריה , ו הפך לבסוף גם ל הופעת ו ה אחרונה של איינשטיין בפני קהל. מ אז התרכז איינשטיין ב הקלטות בלבד. ב שנת 1982 הקליט את ה אלבום "יושב על ה גדר " ב שיתוף ה מוזיקאי יצחק קלפטר, ש הלחין ו עיבד את כל שירי ו .

קלפטר גם כתב את ה מילים ל שירים "ב שבחי ה סמבה " ו " טירוף במה ", ש אות ו הקליטה קודם ל כן גלי עטרי. בין ה שירים ש כתב איינשטיין ל אלבום התפרסמו "יושב על ה גדר ", "בוקר טוב אמיר" ו " רק אית ך ". שיר נוסף מ ה אלבום ש זכה ל הצלחה היה "מבלי להפריע", ש הלחין קלפטר על פי שיר ו של נתן אלתרמן. ה אלבום "יושב על ה גדר " יצא ב אוגוסט 1982.

ב שבוע ש ב ו יצא עבר איינשטיין תאונת דרכים קשה. ידידת ו נהרגה ב תאונה , זוגת ו סימה אליהו נפצעה קשה, ו הוא נפצע ו כבדות ה ראייה של ו הלכה ו החמירה . מאז ה תאונה מיעט איינשטיין להיראות ב ציבור או להתראיין ב תקשורת . ב שנת 1983, לאחר שיקומ ו מ ה תאונה ו בעקבותי ה , הוציא איינשטיין את אלבומ ו ה שני ב שיתוף יצחק קלפטר, "שביר".

זהו ה אלבום ה יחיד של איינשטיין ש ב ו כתב את כל מילות ה שירים . את כל ה לחנים ו ה עיבודים ביצע קלפטר. בין ה שירים ה בולטים ב אלבום היו "שביר", "יד אחת עושה את זה" ו " אולי צריך לתת ל זה עוד זמן". ב תחילת 1984 יצא ה אלבום ה חמישי ב סדרת אלבומי "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה חלק ה' - נוסטלגיה".

חלק מ שירי ה אלבום היו גרסאות מחודשות ל שירים מ תחילת ה קריירה של איינשטיין: "ה עיר ה לבנה " (ב מקור מ ה תקליטון ה ראשון ש הוציא ), "ה לילה ה זה " (ב מקור מ אלבומ ו ה ראשון ), "ל י ו ל ך " (ב מקור מ ה סרט "סאלח שבתי") "ה ימים ה ארוכים ה עצובים " (ב מקור מ " מזל גדי"), "איילת אהבים" (ב מקור של שלישיית גשר ה ירקון ) ב דואט עם יהודית רביץ ו " ארץ ישראל" (ב מקור מ " פוזי "). עיבודי ה שירים ב אלבום התחלקו בין יוני רכטר, יצחק קלפטר ו שם טוב לוי. לוי גם הלחין את ה שיר ה מקורי ה יחיד ש נכתב עבור ה אלבום , "עוד ניפגש", ל מילים של איינשטיין. ה שיר זכה ל הצלחה ב מצעדי ה פזמונים . ב המשך אותה שנה חבר איינשטיין פעם נוספת ל מוזיקאי שם טוב לוי, ל יצירת ה אלבום "פסק זמן".

כל עשרת שירי ה אלבום הולחנו על ידי לוי, ו כ המשך ל אלבום "שביר", כתב איינשטיין את כל מילות ה שירים , למעט ה שיר "יעקב ו עשיו " מאת חיים נחמן ביאליק. שירים בולטים ב אלבום היו "הוא חזר ב תשובה ", ש נכתב בעקבות תופעת ה חזרה ב תשובה בכלל ו לא רק כ תגובה ל חזרת ו ב תשובה של אורי זוהר, שנים ספורות קודם ל כן ; "שלוש ארבע ל עבודה ", ש הפך ל להיט ה מוביל ב אלבום ו זכה ל השמעות רבות ב רדיו , "זה ב ראש של ך " ו " פסק זמן". את יציאת ה אלבום ליוותה תוכנית טלוויזיה ש שודרה ב טלוויזיה ה ישראלית , ש כללה גם שירים מ שני אלבומי ו ה קודמים של איינשטיין. צוות ה נגנים ב אלבום כלל את יצחק קלפטר, אלון אולארצ'יק, מאיר ישראל ו משה לוי. ב - 1985 הקליט איינשטיין עם שם טוב לוי את ה אלבום "תוצרת ה ארץ ".

ה אלבום הורכב ב רוב ו מ שירים ש הלחין לוי ל מילים של נתן אלתרמן, כ " תוצרת ה ארץ " ו " אהבה חופשית", ו נכללה ב ו גם גרסת ו של איינשטיין ל שיר ם של אלתרמן ו סשה ארגוב "אליפלט". ב דומה ל קודמ ו , גם את יציאת ה אלבום ליוותה תוכנית טלוויזיה ב שם "ה שירים ש אהבנו " ש שודרה ב טלוויזיה ה חינוכית , ש אות ה הנחה מוני מושונוב. ב שנת 1986 שב איינשטיין לשתף פעולה עם מיקי גבריאלוב, ו הקליט אית ו שני אלבומים מצליחים.

ה ראשון מביני הם היה "אוהב להיות ב בית ", ש יצא ב סוף 1986 ו כלל את ה להיטים "אוהב להיות ב בית " (איינשטיין / גבריאלוב ) , "ה שיר על ה תוכי יוסי" (אברהם חלפי / גבריאלוב ) ו " ש כש נבוא ". ב אלבום השתתפו נגני ו ה קבועים של איינשטיין, ה מתופף מאיר ישראל, ו כן שלושת יוצאי להקת כוורת: יוני רכטר, אלון אולארצ'יק ו יצחק קלפטר. שיתוף ה פעולה ה מחודש בין איינשטיין ל גבריאלוב נמשך ב אלבום נוסף, "על גבול ה אור ", ש יצא ב סוף 1987 ו כלל את ה להיטים "עוּף גוזל" (איינשטיין / גבריאלוב ) , "שיר ה שיירה " (עלי מוהר על פי לחן עממי יווני) ו " עיתונאי קטן" ( איינשטיין / גבריאלוב ).

ה שיר "עוף גוזל" הפך ל להיט גדול, ו ל אחד מ שירי ו ה מוכרים ביותר של איינשטיין. ב שיר "שיר ה שיירה " התארחו ה מוזיקאי יהודה פוליקר ו ה כנר מירל רזניק. ב שנת 1988 הקליט איינשטיין אלבום מחווה ל ידיד ו של אבי ו , ה שחקן ו ה משורר אברהם חלפי.

ה אלבום "מ שירי אברהם חלפי" יצא ב אוגוסט 1988 ו כלל בין ה יתר את לחני ו של יוני רכטר ל שירים "סתיו יהודי", "צער ל ך ", ש שר איינשטיין ב דואט עם יהודית רביץ, ו כן גרסה חדשה ל שיר "עטור מצח ך ", ה דומה ל זו ש הוקלטה עשור קודם. גם ב גרסה זו שיתף פעולה עם רכטר ש הלחין , ו עם יהודית רביץ ו קורין אלאל ב קולות . ב אלבום נכלל גם לחנ ו של מיקי גבריאלוב ל שיר ו של חלפי "ה שיר על ה תוכי יוסי", ש הופיע קודם ב אלבום "אוהב להיות ב בית ". ב דצמבר 1989 הוציא איינשטיין אלבום שירי ילדים ב שם "הייתי פעם ילד", ו ב ו תריסר שירים ש הלחין ה מוזיקאי יוני רכטר.

בין ה בולטים ב שירי ה אלבום "אדון שוקו", "כמה ש רציתי כלב", "קילפתי תפוז", "ה צריך ה זה ", "גברת עם סלים", ש שרו איינשטיין ו רכטר ב סגנון שידור משחק כדורגל, ו " שבת ב בוקר ". ב ־ 1990 הקליט איינשטיין שני שירים ב עיבוד ו הפקה של יוני רכטר, ש יצאו על גבי תקליטי שדרים.

ה ראשון היה גרסה מחודשת ל שיר ו "פראג" ו ה שני שיר ש הלחין רכטר על פי מילים של עלי מוהר ב שם "ו אלה שמות", ש הורכב כול ו מ שמות שחקני כדורגל ש השתתפו ב גביע ה עולם ב כדורגל ב אותה שנה. ב אותה שנה יצר איינשטיין את קלטת שירי ה ילדים "כמו גדולים".

ה קלטת יצאה ל אור ב ינואר 1991 ו הורכבה מ שירי ילדים שונים ש שר איינשטיין לצד קטעי קישור ב תסריט של איינשטיין, צבי שיסל ו דוד גורפינקל. מרבית ה שירים ב קלטת היו מ אלבומ ו של איינשטיין "הייתי פעם ילד", ו חלק ם מ אלבומי ו ה קודמים . ב שנת 1992 יצר איינשטיין יחד עם צבי שיסל ו מוני מושונוב את ה סרט ה פארודי "כבלים", ש עסק ב שידורי ה טלוויזיה ב כבלים ב ישראל , ש תפסו תאוצה ב אותן שנים.

לאורך ה סרט משודרים קליפים רבים ל שירי ו של איינשטיין, בעיקר מ אלבומי ו מ שנות ה שמונים . ב אותה שנה הוציא איינשטיין אלבום שירי ילדים נוסף עם יוני רכטר, "ה אריה , ה יונה ו תרנגולת כחולה".

ה אלבום כלל דואט עם יהודית רביץ ב שיר "תרנגולת כחולה" (חיה שנהב / יוני רכטר), עיבוד חדש ל שיר "אמא של י " (אריק איינשטיין ו שלום חנוך / שלום חנוך) ו גרסה מחודשת ל שיר ם של יהונתן גפן ו יוני רכטר "ה ילדה הכי יפה ב גן ". ב ־ 1993 הוציא קלטת המשך ל " כמו גדולים" ב שם "כמו גדולים 2".

היא הורכבה מ שירים מ ה אלבום "ה אריה , ה יונה ו תרנגולת כחולה" ו מ שירי ילדים ישנים יותר של איינשטיין. שיר אחד ב קלטת נוצר עבור ה : ה שיר "אמרו ל ו ", ש כתב עלי מוהר על פי לחן ה שיר ה איטלקי " Azzurro " ( לחן : פאולו קונטה). את ה תסריט ל קטעי ה קישור כתבו איינשטיין, צבי שיסל ו מוני מושונוב. ב ספטמבר 1993 יצא אלבום אוסף של איינשטיין ב שם "אוסף", ש כלל שירים מ ־ 1983 עד 1993.

אחדים מ הם הוקלטו ב שנים ש קדמו ל אלבום ו לא נכללו ב אלבומי ה אולפן של איינשטיין: "ו אלה שמות", "פראג", "אמרו ל ו " ו ה שירים "Toi" ו " ים אדוניי" מתוך ה סרט "כבלים". ב סוף אותה שנה החל לעבוד איינשטיין על אלבום חדש, ו הוציא כ סינגל את ה שיר "לבכות ל ך ", ש כתב ו הלחין אביב גפן ו עיבד יוני רכטר.

ה שיר זכה ל הצלחה רבה ב מצעדי ה פזמונים , אך המשך הפקת ה אלבום התעכב. ב ־ 1994 יצר קלטת וידאו ב שם "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה ", ו ב ה קליפים ב בימוי ו של צבי שיסל ל שירים עבריים ישנים ש שר איינשטיין. חלק מ ה שירים הקליט איינשטיין ב עבר , ו חלק ם הוקלטו עבור ה קלטת . בין ה שירים ה חדשים היו ה דואטים עם יהודית רביץ "קרה זה רק הפעם" ו עם איילה אשרוב "אל נא תאמר ל י שלום". ה קלטת יצאה ל אור ב מרץ 1994. ב מרץ 1995 יצא אלבומ ו של איינשטיין "יש ב י אהבה", ב שיתוף שם טוב לוי.

בין ה שירים ה בולטים ב אלבום היו "סע לאט ב' " ( איינשטיין / לוי ), ש נכתב כ המשך ל שיר ו "סע לאט", "יש ב י אהבה" (ארקדי דוכין), "אות ך " ( איינשטיין / לוי ), "בגלל ך " (מיכה שטרית / דוכין ) ו הקלטה מחודשת ל שיר "לבכות ל ך " ב עיבוד משותף של לוי ו יוני רכטר. ב סוף 1995, לאחר רצח יצחק רבין, הקליט איינשטיין את ה שיר "זה פתאום נפל עלי ה ", ש כתב הוא עצמו ו הלחין שם טוב לוי.

ה שיר נכלל ב אלבום "שלום, חבר", ש יצא זמן קצר לאחר ה רצח . ב מרץ 1996 הוציא איינשטיין אלבום נוסף עם שם טוב לוי, "קצת לקחת חזרה", ש כלל ב רוב ו שירים ישנים ב עיבודים חדשים.

בין ה שירים ב אלבום היו "ליפא ה עגלון " ו " אדוני ה שופט " ש שר איינשטיין ב מסגרת בצל ירוק, "אהבת פועלי בניין" ש שר ב מסגרת שלישיית גשר ה ירקון , ו " דון קישוט" ו " שיר של אחרי מלחמה" ש שר ב מקור ב אלבום "יסמין". חלק מ ה שירים נכללו שנתיים קודם ל כן ב קלטת "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה ". שיר אחד חדש נוצר במיוחד עבור ה אלבום , ו הוא לחנ ה של לאה שבת ל שיר ו של נתן אלתרמן "ה משתה ". שיתוף ה פעולה עם שם טוב לוי נמשך ב אלבומ ו ה בא של איינשטיין, "לאן פרחו ה פרפרים ", ש יצא ב יולי 1997.

לוי הלחין חמישה מ שירי ה אלבום , ו ב הם "אצבעות שוקולד" ש כתב אהוד מנור ו ה שירים "אהבה מ מבט ראשון" ו שיר ה נושא ש כתב איינשטיין. ה מלחינים ה אחרים ב אלבום היו יהודה פוליקר, ש הלחין את "אח מילת מפתח" (אהוד מנור) ו " ה אור ב קצה " (יעקב גלעד ו פוליקר ), שלום חנוך, ש הלחין את "שלום חבר", ש כתב יעקב רוטבליט ל זכר יצחק רבין, עוזי חיטמן, ש כתב ו הלחין ל אלבום את "עכשיו ה תור ל אהבה " ו ברי סחרוף, ש הלחין את ה שיר "קשה לכתוב דמעות" ל מילים של אילן גולדהירש. ב שנת 1999 חזר איינשטיין לשתף פעולה עם שלום חנוך, ב אלבום ה משותף "מוסקט".

ה אלבום יצא ב אוגוסט 1999, ו בין ה שירים ה בולטים ב ו היו "כל אחד רוצה", ש ב ו השתתף חנוך ב שירה , "גיטרה ו כינור " ו " שמור על עצמך". על עיבודי ה שירים היו אחראים חנוך, משה לוי ו אמיר צורף. ב - 2000 הקליט איינשטיין עם אביב גפן את ה דואט "יומן מסע", שיר ה נושא ב אלבומ ו של גפן "יומן מסע".

ה שיר היה ל אחד ה להיטים ה בולטים ב אלבום . ב אותה שנה כתב ו ביצע את ה שיר "אדומה של י ", ל לחן של מיכה שטרית, לרגל זכיית ה של ה פועל תל אביב, קבוצת ו ה אהודה , ב דאבל . עוד ב אותה שנה, העניק ריאיון טלוויזיוני נדיר ל יאיר לפיד ב תוכנית ה בכורה של "יאיר לפיד" ב ערוץ 2. ה ריאיון עמ ו הוקלט מראש ללא קהל, בניגוד ל פורמט ה תוכנית אשר רוב ה שודרה ב שידור חי ב נוכחות קהל ב אולפן . ב מהלך ה ריאיון נשמעו תגובות ה קהל ב אולפן ב עת ש הוקרנה ל ו הקלטת ה ריאיון . יצירת ה שיר "אדומה של י " הייתה התחלת ו של שיתוף ה פעולה בין איינשטיין ל מיכה שטרית.

ב ינואר 2001, זמן קצר לפני ה בחירות ל ראשות ה ממשלה , הוציאו את ה סינגל ה משותף "פרנצ'סקה פוליטיקה". ה שיר יצא כ סינגל בלבד, ו לא נכלל ב אלבום אולפן של איינשטיין. ב חודש מאי יצא ה סינגל "ו את חוזרת ל שלכת ", ש הלחין שטרית על פי מילים של יעקב רוטבליט. ב סוף אותה שנה הוציא כ סינגלים שני שירים ש הלחין ארקדי דוכין: "שחורה של י ", ש כתב איינשטיין, ו " זה אני", ש כתב דוכין. שירים אלו נכללו ב אלבומ ו של איינשטיין "שמש רטובה", ש ראה אור ב פברואר 2002. שטרית הלחין חמישה שירים ב אלבום , ו ב עיבודי ה שירים השתתפו מוזיקאים רבים. ה אלבום נמכר ב כ־15 אלף עותקים בתוך חודשיים. ב אוגוסט ב אותה שנה הגיש איינשטיין תביעה אזרחית נגד ה מפיק ו ה אמרגן מיכאל תפוח, ש עמ ו עבד במשך 24 שנים.

תביעה זו הולידה מערכת השמצות ו הכפשות הדדיות, ו חשפה מערכת יחסים עכורה ש פרצה בין ה שניים , ש היו ידידים ו חברי נפש. ב כתב ה תביעה נטען כי איינשטיין נוצל על ידי אמרגנ ו , ש חי כביכול על חשבון רווחי ו ה עצומים של ה זמר . ה אמרגן , ב כתב ה הגנה , טען כי איינשטיין דווקא הרוויח ממון רב, ו הציג את עצם הגשת ה תביעה כ חלק מ בעיותי ו ה אישיות של ה זמר כ " אדם תלותי ו מפונק ". ה סכסוך הסתיים ב שנת 2009 ב הסכם גישור. ב סוף 2002 החל איינשטיין ב עבודה על אלבום חדש, ו הוציא כ סינגל את ה שיר "חמלה", ש הלחין ארקדי דוכין על פי מילים של איינשטיין.

ה עבודה על ה אלבום נמשכה כ שנה , ו ב אוקטובר 2003 יצא ה סינגל " בואנס נוצ'ס", ש כתב איינשטיין ו הלחין ברי סחרוף. ב נובמבר 2003 יצא ה סינגל "מילים מילים", ש כתב יעקב רוטבליט ו הלחין פיטר רוט. ב ־ 6 ב פברואר 2005 הוכרז על זכיית ו של איינשטיין ב פרס אקו"ם על מפעל חיים ב פזמונאות ה עברית .

ב אותה שנה החל ב עבודה על אלבום משותף עם ה מוזיקאי פיטר רוט, ו ב חודש אוגוסט הוציא סינגל ראשון מ ה אלבום , "משהו טוב", ש הלחין רוט ל מילים של דן תורן. ב אוקטובר יצא ה סינגל ה שני , "פרידה קצרה", ש כתב ו הלחין יהלי סובול. ה אלבום ה מלא יצא ב - 3 ב ינואר 2006, ב יום הולדת ו ה - 67 של איינשטיין, ו נקרא "רגעים". ה אלבום התאפיין בעיקר ב שירים שקטים ו נוגים כמו "פרידה קצרה" ו גרסה מחודשת ל שיר ו של שמוליק צ'יזיק "אף אחד לא מזיל דמעה", אך נכלל ב ו גם שיר הומוריסטי ב שם "אחד עשר מטר". רוט הלחין את רוב שירי ה אלבום , ו עיבד את כולם עם ה מוזיקאי אלדד גואטה. ה אלבום הגיע ל מעמד אלבום זהב כ עשר שנים לאחר יציאת ו . ב חודש יציאת ה אלבום "רגעים" קיבל איינשטיין פרס מיוחד על תרומה רבת שנים ל מוזיקה ה ישראלית ב טקס פרסי עמ"י של ערוץ 24.

ב אותה שנה הופיע איינשטיין ב אולפן ליגת ה אלופות ה משודר ב ערוץ ה ספורט , דבר ה נחשב נדיר במיוחד. איינשטיין שר את שיר ו "אחד עשר מטר". ב סוף אוגוסט 2006 יצא ה ספר "זו אותה ה אהבה / ביוגרפיה ב ראשי פרקים" ב עריכת עלי מוהר.

ה ספר , ה מבוסס על עשרות שעות שיחה בין מוהר ל איינשטיין , מביא אנקדוטות מ חיי ו של איינשטיין, ה מיטב של שירי ו (אלה ש כתב ו אלה ש ביצע ), מילים של מערכונים מיתולוגיים ו דיאלוגים מ סרטים , תמונות, פוסטרים, עטיפות של תקליטים ו מאמר פותח של עלי מוהר, ה מנסה לפצח של "סוד קסמ ו של ה קול של אריק איינשטיין". את ה ספר מלווה תקליטור, ה מכיל חלקים נבחרים מ ה שיחות ש ערכו ה שניים ב ליווי נגינת פסנתר של יוני רכטר. ב אותה שנה הקליט דואט עם דוד ד'אור ל שיר ו של יהודה עמיחי "אהבנו כאן" ש הלחין ד'אור ו הופיע ב אלבומ ו "כמו ה רוח ". שותפ ו ה מוזיקלי ה בא של איינשטיין היה גיא בוקאטי.

ב אוקטובר 2006 יצא כ סינגל שיר ם ה משותף ה ראשון , "רגע לפני", ש הלחין בוקאטי ל מילים של יעקב רוטבליט. לאורך 2007 הוציאו איינשטיין ו בוקאטי כמה סינגלים נוספים, ו ב ־ 6 ב ספטמבר 2007 יצא אלבומ ם ה משותף , ש נקרא "כל ה טוב ש ב עולם ". פרט ל " רגע לפני", בוקאטי כתב ו הלחין את כל ה שירים ב אלבום . שיר אחד, "רוקד את ה טנגו לבד", כתב ב משותף עם איינשטיין. את ה שירים עיבדו בוקאטי ו עדי גולדשטיין. בין ה שירים ה בולטים ב אלבום היו "שוב אותו ה עצב ", "איפה ש לא תהיי" ו " פה אצל נו ". אלבום זה הפך ל אלבום ה אולפן ה אחרון ש הוציא איינשטיין ב מהלך חיי ו . ב מסגרת חגיגות ה שישים ל מדינת ישראל נבחר איינשטיין ל " זמר ה שישים " ב הצבעה ש ערכו ה ערוץ ה ראשון ו רשת גימל.

לקראת יום הולדת ו ה - 70 של איינשטיין, ב דצמבר 2008, ייחדו ל ו אמצעי תקשורת רבים כתבות מיוחדות. מוספי ה תרבות "גלריה" של עיתון ה ארץ ו"7 לילות" של ידיעות אחרונות הקדישו את גיליונותי הם ל איינשטיין , ו כללו מאמרים ה סוקרים את דרכ ו ה אמנותית ו כן התרשמויות אישיות של כותבים רבים. כמו כן הקדישו ל ו תחנות ה רדיו ימי שידורים מיוחדים עם שירי ו . ב שנת 2010 היה איינשטיין ה אמן ה מושמע ביותר ב תחנות ה רדיו ב ישראל , לפי נתוני אקו"ם.

ב ־ 6 ב אפריל 2011 יצא אלבום אוסף של איינשטיין ב שם "שר יצחק קלפטר", ה מסכם את שיתוף ה פעולה בינ ו לבין יצחק קלפטר.

ה אלבום כלל שיר אחד חדש ב שם " מ עבדות ל חירות ", ש כתב יעקב רוטבליט ו הלחינו יצחק קלפטר ו גיא בוקאטי, ו כן גרסה מחודשת של איינשטיין ל שיר ו של קלפטר "צליל מכוון". ב אותה שנה יצא אלבומ ו של ה מתופף מאיר ישראל "יש ימים", ו ב ו דואט של ישראל ו איינשטיין ב שם "אולי את לא יודעת (Love you)". ה שיר הוקלט כבר ב ־ 2004 אך נזנח, ו איינשטיין הקליט אות ו לבדו ל אלבומ ו "רגעים" מ שנת 2006. ל אלבום "יש ימים" השלים ישראל את עריכת ה שיר ב גרסת ה דואט עם איינשטיין. ב - 18 ב אוקטובר 2011 הוציא איינשטיין את ה שיר "עכשיו כש אתה כאן", ש כתב ו הלחין גיא בוקאטי לרגל חזרת ו של ה חייל ה חטוף גלעד שליט.

ב ־ 7 ב פברואר 2012 יצא ל אור ב סינגל דואט של איינשטיין ו שלמה ארצי ב שם "חוזרים הביתה", ש כתב ו הלחין ארצי. שיתוף ה פעולה בין איינשטיין ל ארצי , ה נחשבים ל שניים מ ה בולטים ב זמרים ב ישראל , זכה ל עניין רב ב כלי ה תקשורת . ה שיר היה ל שיר ה פותח את אלבומ ו של ארצי "אושר אקספרס". ב נובמבר 2013נודע כי איינשטיין יחל לכתוב טור חדש ב מעריב , ו מספר שעות לפני מות ו סיים לכתוב את ה טור ה ראשון .

ה טור ה מלא התפרסם ב מהדורה מיוחדת ל זכר ו . ב - 26 ב נובמבר 2013 ב שעות ה ערב נפטר איינשטיין ב בית ה חולים איכילוב ב תל אביב, כ תוצאה מ מפרצת ב אבי ה עורקים , ש הובילה ל דימום פנימי כבד, דבר ש הביא ל מות ו .

למחרת פטירת ו , ב שעות ה צהריים , הוצב ארונ ו ב כיכר רבין ב תל אביב, ו נערך ל ו טקס פרידה.

עשרות אלפים מ אוהבי ו באו לחלוק ל ו כבוד אחרון, ב טקס שרו חברי ו ה מוזיקאים שלום חנוך ו קורין אלאל, ו נשאו דברים ראש ממשלת ישראל דאז בנימין נתניהו, ראש עיריית תל אביב רון חולדאי, ה שחקן ידיד ו ה קרוב מוני מושונוב ו שרת ה תרבות ו ה ספורט לימור לבנת. אריק איינשטייןהובא ל מנוחות ב בית ה קברות טרומפלדור ב תל אביב.

ב טקס ה לוויה ספד ל ו חבר ו ו מחותנ ו , ה רב אורי זוהר. ב - 26 ב פברואר 2014, שלושה חודשים אחרי מות ו , יצא ה סינגל "אדם ב חדר ו ", ש הלחין גיא בוקאטי ל מילים של אברהם חלפי.

ה שיר נכלל ב הוצאה ה מחודשת של ה אלבום "מ שירי אברהם חלפי", ש יצאה ב - 11 ב מרץ 2014. ל מהדורה זו נוספו גם שני שירים ש הלחין יוני רכטר ו הקליט איינשטיין ב שנות ה תשעים : "ו למות " ו " על ענף", ו עוד שני שירים ש הקליט איינשטיין זמן קצר לפני מות ו : "נותרו שנים ספורות" ב לחן של בוקאטי ו " אימ י " ב לחן של עומר קליין. עוד נכללו ב ה שירים של חלפי ש שר איינשטיין ב אלבומי ו ה אחרים . ב - 29 ב אוגוסט 2014 יצא ה אלבום "ריח של ים" של מיקי גבריאלוב, ש את אחת ה רצועות ב ו , "הנך יפה רעייתי", שר גבריאלוב ב דואט עם איינשטיין.

ה שיר הוקלט כ סקיצה כמה חודשים לפני מות ו של איינשטיין, כ חלק מ עבודה משותפת חדשה של איינשטיין ו גבריאלוב . ל ציון ארבע שנים ל מות ו של איינשטיין עלתה ל שידור סדרה תיעודית ב שם "שיר אהבה סטנדרטי", ה סוקרת את חיי ו ו פועל ו .

ה סדרה זכתה ב פרס ה אקדמיה ל טלוויזיה ב קטגוריית סדרת ה תעודה . עם פטירת ו של איינשטיין הוחל ב מפעל ל הוצאת אלבומי ו מ ה שנים 1969–1978 ש יצאו ב חברת פונודור (פונוקול) מחדש ב סאונד משופר.

ה עבודה על ה אלבומים הובילה ל איתור ו טיפול ב שירים נוספים ש לא נכללו ב אלבומי ו של איינשטיין. מתוך שירים אלה ליקט יואב קוטנר 21 ש נכללו ב אלבום ה אוסף ו עוד לא אמרתי הכל ש יצא ב יולי 2018 ב מסגרת פרסום ה מארז ה חגיגי "שיר ש חלמתי ". גולת ה כותרת של ה אוסף ה חדש היה שיר ש הקליט איינשטיין ב ־ 1976 ב שם "ו עוד לא אמרתי הכל". ה שיר נוצר ב תקופה ש עבד איינשטיין עם אבנר קנר, ש הלחין ו עיבד את ה שיר ל מילותי ו של ה משורר נתן זך. ה שיר תוכנן להיות חלק מ ה אלבום "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה חלק ג' " ו אף יצא כ תקליט שדרים, אך נגנז. לאחר מות ו של איינשטיין הציבה עיריית תל אביב - יפו לוחית זיכרון ב כניסה ל בית ו ב רחוב חובבי ציון 40 ב תל אביב.

ב שנת 2013 יזמה שרת ה תרבות ו ה ספורט לימור לבנת את פרס אריק איינשטיין, ש נועד להביע הוקרה ו הערכה ל אמנים וותיקים ו מובילים ב תחומ ם על תרומת ם ה חשובה ל תרבות ה ישראלית לאורך ה שנים . ב אוגוסט 2020 הוסב שמ ו של ה מרכז ה קהילתי ב רחוב דב הוז ב מרכז תל אביב ל " מרכז ה קהילה אריק איינשטיין".

ב סוף שנת 2015 נקרא אולם כדורסל על שמ ו של איינשטיין, אולם ה משמש גם כ אולמ ה ה ביתי של ה פועל כפר סבא.

על שמ ו של איינשטיין נקראו פארק ב קריית ים ו כיכר ב אור יהודה.

ב פברואר 2017 חנכה ארקיע מטוס אמבראר ש נקרא על שמ ו של איינשטיין.

ה זמר פיטר רוט, ש עבד עם איינשטיין ב שנותי ו ה אחרונות , כתב ל זכר ו שיר ב שם "כמה ש אני מתגעגע".

ה שיר התפרסם ב אפריל 2016. שיר אחר ש נכתב ל זכר ו של איינשטיין הוא שיר ו של יהודה פוליקר "מ אז ש עזבת ", ש כתב פוליקר עם שימי קדוש. ה שיר נכלל ב אלבומ ו של פוליקר "מוזיאון ה חלומות " ש יצא ב ־ 2014 , ו משלב הקלטות של איינשטיין מתוך ריאיון ש נערך עימ ו . איינשטייןניחן ב קול בריטון .

לאורך רוב שנות קריירת ה זמרה של ו , ו כן ב עת ש שיחק ב תיאטרון , הגה איינשטיין את ה עיצור ר' כ לשוני . רק ב סוף שנות ה תשעים החל להגות את ה עיצור כ גרוני , כ מקובל ב חברה ה ישראלית היום. ב השפעת סגנון ה בלוז , שר איינשטיין את רוב שירי ו ב טון מחויך, גם כש אינם עוסקים ב נושאים שמחים. רבים התייחסו ל ייחוד ב גון קול ו של איינשטיין ו תיארו אות ו כ ייחודי ו קל ל הבחנה , כ חד - פעמי , עמוק, חם, מלטף. ב שנות ה קריירה ה ראשונות של ו לא כתב איינשטיין את שירי ו ב עצמו , ו ב אלבום ה סולו ה ראשון ש הוציא , "שר בשביל ך ", לא היה מעורב ב יצירה .

ה שיר ה ראשון ש כתב , כש היה בן 28, הוא "כל ה שבוע ל ך " ש הלחין שמוליק קראוס. "כל ה שבוע ל ך " ו " אז מה" היו שני ה שירים ה ראשונים פרי עט ו , ו הם התפרסמו ב אלבומ ם של ה חלונות ה גבוהים . כש נשאל מדוע לא כתב לפני כן, ענה "הייתי מאוד חסר ביטחון ו לא הרגשתי משורר מקצועי". ב אלבומי ו ה באים כבר היה מעורב יותר ב יצירה , ו החל לכתוב את ה מילים ל רבים מ שירי ו . בין שירי ו ה מפורסמים , ש גם כתב את מילותי הם : "אני ו אתה ", "סע לאט", "ה ימים ה ארוכים ה עצובים ", "כתבו עלי ו ב עיתון ", "אני אוהב לישון", "שיר של אחרי מלחמה", "סן פרנסיסקו על ה מים ", "יושב על ה גדר ", "שביר", "פסק זמן", "עוד ניפגש", "אוהב להיות ב בית ", "עוף גוזל", "שמור על עצמך", "זה לא בדיוק געגוע", "עוד יהיה" ו עוד . ב אלבומ ו "שביר" מ שנת 1983 כתב את כל ה שירים , ו ב אלבומ ו "פסק זמן" ש יצא כעבור שנה כתב את כל ה שירים למעט אחד. ב שנות ה קריירה ה אחרונות של ו מיעט לכתוב שירים, ו שני אלבומי ו ה אחרונים , "רגעים" ו " כל ה טוב ש ב עולם ", מורכבים ב רוב ם מ שירים ש כתבו אחרים. איינשטייןגם הלחין מעט שירים, רוב ם ל אלבום ה ילדים "שירי ילדים", ש הוציא ב - 1971 .

מהשירים שהלחין המיועדים לקהל הבוגר מוכרים "אבישג" מהאלבום "פלסטלינה" ו"עוד יהיה" מהאלבום "האהבה פנים רבות לה". את שירי ו ה מולחנים תיאר איינשטיין "זה היה נחמד, אבל לא סיכן את מוצרט". שירים רבים ש כתב איינשטיין עוסקים ב זיכרונות ילדות ו מ ה עיר תל אביב, כ " מכבי ה ישן ", "אני מתגעגע אבא", "זה לא בדיוק געגוע", "תל אביב, גדות ה ירקון , 1950" ו " תמיד זה ה ים ".

מוטיב בולט נוסף ב שירי ו הוא ה אכזבה מ מצב ה חברה ה ישראלית , ה מבוטאת ב שירים כ " עיתונאי קטן של י ", "יושב מול ה נייר ", "כתבו עלי ו ב עיתון ", "לאן פרחו ה פרפרים " ו " בואנס נוצ'יס". מ נגד נהג איינשטיין לכתוב ו לבצע גם שירים אופטימיים, כ " אני ו אתה ", "מנסה לראות את ה דברים ה טובים ", "לטפטף טיפה" ו " ה אור ב קצה ". איינשטייןהיה חובב ספורט מושבע, ו נודע במיוחד כ אוהד ותיק ו נאמן של ה פועל תל אביב (ו אף שיחק ב קבוצת ה כדורסל של ה ), ה מוזכרת ב כמה מ שירי ו ה ידועים , דוגמת "היה ל נו טוב, נהיה ל נו רע", "אמרו ל ו ", "סע לאט" ו " סע לאט ב' ".

איינשטיין אף כתב את ה מילים ל שיר ה אליפות של ה קבוצה ב שנת 2000, "אדומה של י ". כמו כן הקליט לכבוד מונדיאל 1990 את ה שיר "ו אלה שמות" (עלי מוהר / יוני רכטר), ה מורכב כול ו מ שמות של כדורגלנים. שיר נוסף של ו ה עוסק ב כדורגל הוא "אחד עשר מטר" (יעקב רוטבליט / פיטר רוט), ה מתאר ב דרך הומוריסטית החמצת בעיטת עונשין ב משחק כדורגל. איינשטיין ניחן ב זיכרון פנומנלי ב נוגע ל עובדות ספורט טריוויאליות, בעיקר ב ענפי ה אתלטיקה , כדורסל, כדורגל ו שחייה . לאורך ה שנים כתב איינשטיין טורים ב מוספי ה ספורט של ידיעות אחרונות ו מעריב , ל רוב לקראת או לאחר אירוע ספורטיבי גדול או הישג בולט של ה פועל תל אביב. רבים מ שירי ו של איינשטיין מוגדרים כ שירי ילדים, הן ב אלבומי ו ל קהל ה בוגר יותר ו הן ב אלבומים ש יועדו ב אופן ישיר ל ילדים .

איינשטיין הוציא ב סך הכול חמישה אלבומים של שירי ילדים, ו ב הם שירים ש זכו ל הצלחה גם ב קרב ה קהל ה בוגר , כ " אדון שוקו" ו " שבת ב בוקר ". כמו כן הוציא ב תחילת שנות ה תשעים שתי קלטות וידאו ל ילדים , "כמו גדולים" ו " כמו גדולים 2". מקומ ם של שירי ילדים לא נפקד גם מ אלבומי ו ל קהל ה בוגר , ו בין ה יתר נכללו ב הם שירים כ " ה אדון ה רופא " ו " רוח רוח" (ב " מזל גדי") או "מה עושות ה איילות " (ב " ה אהבה פנים רבות ל ה "). איינשטייןלא הלחין את שירי ו ב עצמו כמעט לעולם, ו ב רוב אלבומי ו נהג לשתף פעולה עם מוזיקאי מרכזי אחד, ש הלחין ו עיבד את רוב ה שירים ב אלבום .

כבר ב ־ 1970 , לאחר שני אלבומים משותפים עם שלום חנוך, סיפר ש זוהי שיטת ה עבודה ה מועדפת עלי ו , כיוון ש כך נוצר אלבום מגובש יותר ו מפוזר פחות. כמעט ב כל ה אלבומים ש ב הם נעשה שיתוף פעולה כ זה קיבל ה מוזיקאי קרדיט ל ציד ו של איינשטיין על גבי עטיפת ה אלבום . ה מוזיקאי ה ראשון ש קיבל קרדיט כ זה הוא שלום חנוך, ב אלבומי ו ה משותפים עם איינשטיין "שבלול" ו " פלסטלינה " מ - 1970 . שנתיים קודם ל כן הלחין חנוך את כל שירי אלבומ ו של איינשטיין "מזל גדי". חנוך ו איינשטיין הוציאו אלבום משותף אחד נוסף, "מוסקט" ב - 1999 , ו כן אלבום הופעה ב - 1979 . שיתוף פעולה בולט נוסף של איינשטיין היה עם ה מוזיקאי מיקי גבריאלוב, ש התחיל ב אלבומ ם ה משותף "ב דשא אצל אביגדור" מ - 1971 .

אלבומים נוספים ש ב הם איינשטיין שיתף פעולה עם גבריאלוב היו "סע לאט" (1974), "חמוש ב משקפיים " (1980), "אוהב להיות ב בית " (1986) ו " על גבול ה אור " (1987). גבריאלוב הלחין גם מספר שירים ל אלבומי ו של איינשטיין ש ב הם לא היה ה שותף ה מרכזי ל יצירה , כמו "אמא אדמה" עבור ה אלבום "יסמין". ה מוזיקאי ש אית ו איינשטיין הוציא את מספר ה אלבומים ה רב ביותר הוא שם טוב לוי, ש היה ה מעבד ה מרכזי ב שבעה מ אלבומי ו .

שיתוף ה פעולה ביני הם החל ב אלבום "יסמין", ש ב ו נכללו שניים מ לחני ו של לוי. ב המשך שנות ה שבעים הפיק לוי מספר אלבומים של איינשטיין ש הורכבו בעיקר מ גרסאות כיסוי, כמו "ארץ ישראל ה ישנה ו ה טובה " או אלבום שירי ה ילדים "ילדים". אלבומ ם ה ראשון ש ב ו היה לוי ה מלחין ה עיקרי היה "פסק זמן", ש יצא ב - 1984 . כעבור שנה הוציאו איינשטיין ו לוי אלבום משותף נוסף, "תוצרת ה ארץ ", ו ב שנות ה תשעים הפיק לוי שני אלבומים נוספים של איינשטיין: "יש ב י אהבה" (1995) ו " לאן פרחו ה פרפרים " (1997). עם ה מוזיקאי יוני רכטר הוציא איינשטיין ארבעה אלבומי אולפן, ו כן אלבום הופעה אחד.

ה ראשון ש ב הם היה "ה אהבה פנים רבות ל ה ", ש יצא ב - 1976 . מאוחר יותר הלחין רכטר מספר שירים ל אלבומי ו של איינשטיין, ו ב הם "עטור מצח ך " , ש נחשב ל אחד מ להיטי ו ה גדולים ביותר. איינשטיין ו רכטר שבו ל שיתוף פעולה מלא ב סוף שנות ה שמונים , ב אלבום "מ שירי אברהם חלפי" ו ב אלבומי ה ילדים "הייתי פעם ילד" ו " ה אריה , ה יונה ו תרנגולת כחולה". ב תחילת שנות ה שמונים הוציא איינשטיין שני אלבומים משותפים עם יצחק קלפטר, "יושב על ה גדר " ו " שביר ".

קלפטר גם ניגן ב גיטרה ב רוב אלבומי ו של איינשטיין ב שנות ה שמונים ו ה תשעים , ו כן כתב ו הלחין עבור ם מספר שירים. שיתוף ה פעולה ביני הם אף סוכם ב אלבום אוסף של איינשטיין ב שם "שר יצחק קלפטר". ב שנת 2005 הוציא איינשטיין אלבום משותף עם פיטר רוט ב שם "רגעים".

החל מ - 2006 שיתף איינשטיין פעולה עם ה מוזיקאי גיא בוקאטי. בוקאטי הלחין את כל שירי אלבומ ו ה אחרון של איינשטיין "כל ה טוב ש ב עולם " מ - 2007 , ו כן מספר שירים נוספים ש נכללו רק על גבי אלבומי אוסף של איינשטיין ש יצאו מאז או יצאו ישירות ל רדיו כ סינגלים . אמנים רבים ש את ם שיתף איינשטיין פעולה ב אלבומי ו זכו ל פרסומ ם ה עיקרי ה ראשון ב זכות שיתוף ה פעולה עמ ו .

כך למשל היו שלום חנוך, ש ל פרסומ ו ה ראשון זכה בעקבות אלבומי ו ה משותפים עם איינשטיין ב סוף שנות ה שישים ו תחילת ה שבעים , מיקי גבריאלוב, ש אמנם היה מוכר קודם ל כן כ בסיסט "ה צ'רצ'ילים ", אך ב שיתוף ה פעולה עם איינשטיין נחשף לראשונה כ מלחין , שם טוב לוי ו גיא בוקאטי. ה פזמונאי ה בולט ביותר ש עמ ו שיתף איינשטיין פעולה הוא יעקב רוטבליט, ש כתב בין ה יתר את רוב שירי אלבומ ו של איינשטיין "ב דשא אצל אביגדור", ו ב הם להיטים כ " צא מ זה " ו " אני רואה אות ה ב דרך ל גימנסיה ".

על ה שירים ה מפורסמים ה נוספים ש כתב רוטבליט ל איינשטיין נמנים "כמה טוב ש באת הביתה", "אמא אדמה" ו " שלום חבר". פזמונאי נוסף ש את ו הרבה איינשטיין לשתף פעולה הוא יהונתן גפן. עם שירי ו ה מוכרים של גפן ש הקליט איינשטיין נמנים "כש את בוכה את לא יפה", "דון קישוט" ו " גן של שושנים". שירי ו של גפן תפסו חלק נכבד גם ב אלבומי ה ילדים של איינשטיין, ו ב הם "כמה ש רציתי כלב" ו " ה צריך ה זה ". ב רבים מ אלבומי ו שר איינשטיין שירי משוררים.

על ה בולטים ש ב שירי ה משוררים ש ביצע נמנים "ערב מול ה גלעד ", "תוף בודד" ו " מה עושות ה איילות " של לאה גולדברג, "יצאנו אט", "דודו", "הן אפשר" ו " רותי " של חיים חפר, "היא יושבה ל חלון " ו " הכניסי ני תחת כנפ ך " של חיים נחמן ביאליק ו " פגישה ל אין קץ", " מ בלי להפריע", "תוצרת ה ארץ " ו " סיום " של נתן אלתרמן. ב - 1988 הוציא אלבום מיוחד עם שירים של ה משורר אברהם חלפי, ב שיתוף עם יוני רכטר ש הלחין חלק מ ה שירים ב ו . ב אלבום מופיעים שירים כ " עטור מצח ך ", "שיר על יונה ב חלונ י ", "צער ל ך " ו " שיר על ה תוכי יוסי". גם אלבומ ו "תוצרת ה ארץ " מורכב כמעט כול ו מ שירי משוררים, רוב ם של נתן אלתרמן. איינשטייןלא הרבה להופיע כ שחקן , אך ב סרטים ש ב הם השתתף בלט ב כישרון ה משחק של ו .

מבקרים רבים ציינו ל טובה את ה נוכחות ה כריזמטית של איינשטיין ב סרטי ו , אותה נוכחות ש אפיינה גם את שירי ו . מאפיין בולט ב משחק ו של איינשטיין היה כישרון ה חיקוי של ו , ש בלט אצל ו כבר מ נעורי ו .

ב מהלך ה קריירה נתן ביטוי ל כך בעיקר ב חיקוי דמויות לאומיות ו מבטאים של יוצאי גלויות ו דוברי שפות שונות. ב מערכונים "ה עולים ה חדשים " ו " חידון ה תנ"ך ", למשל, חיקה מבטאים שונים ו גם אנשים מסוימים (כמו יו"ר ועדת ה שופטים ב חידוני ה תנ"ך ה ראשונים ד"ר ברוך בן - יהודה או חתן ה תנ"ך ה עולמי ה שני יחיא אלשיך). ב מערכון "שונות", ה כלול ב אלבום "שבלול", חיקה איינשטיין מנהיגים, אמנים ו סמלי תרבות מ ה עשורים ה ראשונים ל מדינה , כמו דוד בן-גוריון, גולדה מאיר, ה שחקנים יוסי ידין, שמואל רודנסקי ו שמוליק סגל, ה זמר שמשון בר - נוי , ה סופר ו ה עיתונאי דן בן אמוץ ו ה חידונאי ו ה שדרן שמוליק רוזן. גם ב סרט "כבלים" גילם איינשטיין שלל דמויות מ עמים שונים, כגון בוקר הונגרי או קשיש איטלקי. ב מאי 1963 נישא ל אלונה , בת ו של גדעון שוחט (גדע), מ ראשוני ה טייסים של חיל ה אוויר ה ישראלי , ו נכדת ם של ישראל ו מניה שוחט.

מ נישואים אלה נולדה ב - 1964 בת ם ה בכורה שירי. ב - 1967 התגרשו בני ה זוג , ו ב - 1968 שבו ו נישאו ב שנית . ב נישואים אלה נולדה ב - 1971 בת ם ה שנייה יסמין, ש על שמ ה נקרא אלבומ ו של איינשטיין מ - 1972 . גם נישואים אלה הסתיימו ב גירושים . ב - 2006 נפטרה אלונה מ מחלת ה סרטן . שירי ו יסמין , בנותי הם של אלונה ו אריק איינשטיין, חזרו ב תשובה ביחד עם אִמ ן ב סוף שנות ה שבעים .

ל ימים הן נישאו ל שני בני ו ה חוזרים ב תשובה של אורי זוהר, אפרים פישל ו שלום . ה חתונה ה ראשונה , זו של אפרים פישל ו שירי , נערכה ב - 6 ב מרץ 1985, ו תועדה ב סרט ו ה קצר של רנן שור "חתונה ב ירושלים ", ש פתח את פסטיבל ה סרטים ב חיפה ב - 1985 . סימה אליהו הייתה בת זוג ו ה שנייה של איינשטיין, במשך כ ארבעים שנה עד ל פטירת ו .

היא שיחקה ל צד ו ב סרט "מציצים", ב ו גילמה את אשת ו מילי, ו שיחקה ל צד ו גם ב סרט ה שני ב טרילוגיה ה תל אביבית, "עיניים גדולות". ל זוג נולדו שני ילדים, אמיר ו דינה , ו ה משפחה התגוררה ב רחוב חובבי ציון ב תל אביב. עד מאה ו עשרים , 1957

שירים מ תוכניות ה להקה , 1959

אהבה ראשונה, 1965

ה חלונות ה גבוהים , 1967

אנשים אוהבים לשיר , 1977

אריק איינשטיין:ספרשירים.

עורך: מיכאל תפוח, תל אביב: הוצאת כנרת, 1981

אריק איינשטיין


אריאל (אריק) זאבי (נולד ב - 16 ב ינואר 1977) הוא ג'ודוקא עבר ישראלי, ה נחשב ל אחד מ ה ג'ודוקא ה ישראלים ה טובים ביותר ב כל ה זמנים . התמודד ב קטגוריית ה משקל עד 100 ק"ג ו הוא בעל חגורה אדומה לבנה, דאן 6. בין תארי ו ה בולטים : מדליסט ארד אולימפי (אתונה 2004), סגן אלוף ה עולם , 4 פעמים אלוף אירופה ו אלוף ישראל ב ג'ודו . אריק , בנ ם של ויליאם ו סיגלית זאבי, גדל ו התחנך ב שכונת קריית הרצוג ש ב בני ברק.

ב ילדות ו למד ב בית ספר "עוזיאל" ו ב נעורי ו , ב תיכון עירוני כללי "רמז" ש ב עיר . ב גיל 7 הוא החל להתאמן ב ג'ודו ב מועדון ה פועל בני ברק מ שכונת פרדס כץ, תחת הדרכת ו של רמז ממיסטבלוב . אחי ו רוני זאבי היה ה ג'ודוקא ה ראשון מ ה מועדון ש זכה ב אליפות ה ארץ ב ג'ודו . אריק החל להתאמן ב ג'ודו בעקבותי ו ו זכה כבר ב גיל 15 ב אליפות ה ארץ ל בוגרים , ב כך הפך להיות צעיר ה זוכים ב ארץ ב תואר זה. מכיוון ש גדל ב שכונה ללא מתקנים מקצועיים ל אימונים , הוא התאמן ב מקלט ה שכונתי . ב ספטמבר 2008 זאבי נישא ל רווית , ו ל הם שתי בנות ו בן . הוא מתגורר ב תל אביב ו מחזיק ב תואר ראשון ב משפטים מ ה מרכז ה בינתחומי הרצליה. ב שנת 1992, זאבי זכה ב אליפות ישראל ל בוגרים כאשר היה בן 15 ו שלושה חודשים ו הפך ל צעיר ביותר ש עושה זאת.

ב אליפויות ישראל, זאבי השתתף ב מהלך ה קריירה 11 פעמים נוספות ו ב כולן זכה. ב נובמבר 1994, זאבי התחרה ב אליפות אירופה עד גיל 21 ש נערכה ב ליסבון ו זכה ב מדליית ארד. ב אליפות שנה לאחר מ כן ש נערכה ב וואיאדוליד הוא זכה ב מדליית ה זהב כש ניצח ב גמר את פרנק טריין ה בלגי . ב שנת 1997, הוא זכה ב מדליות ה ראשונות של ו ב תחרויות בינלאומיות ל בוגרים כאשר זכה ב מדליית ארד ב מכביה ה חמש-עשרה ו ב שתי מדליות כסף ב טורנירים 'B-Tournament Minsk' ו - 'German Open Bonn'. ב אותה ה שנה סיים ב מקום ה שביעי ב אליפות ה עולם ש נערכה ב פריז . ב שנת 1998 הוא זכה ב מדליית כסף ב טורניר טביליסי ו סיים ב מקום ה חמישי ב טורניר פריז ה יוקרתי . ב אליפות אירופה ב שנת 1999 ש נערכה ב ברטיסלאבה , זכה זאבי לראשונה ב מדליית ה ארד כאשר הפסיד ב חצי ה גמר ל סטפן טרנו ה צרפתי ו ניצח ב קרב על ה ארד את גינטארס אמברסקה ה ליטאי .

ב אליפות ה עולם ב אותה שנה ש נערכה ב ברמינגהאם הוא סיים ב מקום ה חמישי לאחר ש הפסיד ב קרב על ה ארד ל ניקולה גיל ה קנדי . זאביייצג את ישראל ב משחקים ה אולימפיים לראשונה ב אולימפיאדת סידני 2000, ו סיים ב מקום ה חמישי .

ב קרב ה ראשון הוא ניצח ב איפון את ה אלוף ה אולימפי ה מכהן , פאבל נסטולה ה פולני . ב שמינית ה גמר הוא ניצח שוב ב איפון את ה אלוף ה אולימפי מ ברצלונה 1992, אנטל קובאץ' ה הונגרי ו ב רבע ה גמר הפסיד ב איפון ל קוסיי אינווה ה יפני ו נשר ל קרבות בית ה ניחומים . זאבי ניצח ב ווזארי את יוסבני קסל ה קובני עם תרגיל סיאו-נגי ו ב איפון את מריו סבינו ה ברזילאי ו עלה ל קרב על מדליית ה ארד . ב קרב על ה ארד פגש זאבי את סטפן טרנו ה צרפתי , ו לאחר קרב שקול, ללא נקודות ל שני ה צדדים , הוכרע ה קרב ב החלטת שופטים שגויה כאשר ה צרפתי ניסה לנעול את יד ו של זאבי ב בריח ו מש זאבי הבחין כי הם יצאו מ תחום ה מזרן , הוא סימן ל צרפתי לשחרר את יד ו . ה שופטים החליטו כי מדובר ב סימון ל כניעה ו העניקו איפון ל צרפתי . לאחר ה אולימפיאדה , הושעה ה שופט ל שנתיים עקב טעות זו. ב אליפות ה עולם ב שנת 2001 ש נערכה ב מינכן , זכה זאבי ב מדליית כסף ב דרך יוצאת דופן.

הוא התחרה ב קטגוריית ה משקל ה רגילה של ו עד 100 ק"ג ו הודח כבר ב סיבוב ה שני , אך החליט להירשם גם ל קטגוריית ה משקל ה פתוחה , קטגוריה ב ה כל ג'ודוקא מ כל קטגוריית משקל יכול להתחרות. ב דרך כלל ב קטגוריה זו מתחרים ה ג'ודוקא ה כבדים ביותר, אך זאבי החליט לנסות את מזל ו . ב קרב ה ראשון הוא ניצח ב איפון את ריגוברטו טרוחיליו ה קובני , ב שמינית ה גמר הוא ניצח שוב ב איפון את אלכסנדרו לונגו ה רומני ו ב רבע ה גמר הוא ניצח ב ווזארי את קאנג אוי-קיי ה דרום - קוריאני . ב חצי ה גמר הוא גבר ב ווזארי ו יוקו על ראמז צ'וצ'יאשווילי ה גיאורגי ו ב גמר זאבי נכנע ב איפון ל אלכסנדר מיכאילין ה רוסי . זאבי הפך ל ג'ודוקא ה ראשון ב עולם מ זה 21 שנים ש זוכה ב מדליה ב קטגוריית ה משקל ה פתוח למרות היות ו מתחרה ב קטגוריית משקל ש היא לא ה כבדה ביותר. ב אליפות אירופה ב אותה ה שנה ש נערכה ב היכל ברסי ש ב פריז , זכה זאבי לראשונה ב מדליית ה זהב .

ב שלב שמינית ה גמר הוא ניצח את רוסלן משורנקו ה אוקראיני , ב רבע ה גמר הוא ניצח את אלקו ואן דר חיסט ה הולנדי ו ב חצי ה גמר גבר ב איפון על איברי ג'יקוראולי ה גיאורגי . ב גמר פגש זאבי את גילאן למייר ה צרפתי ה מקומי . כ שלוש דקות מ ה פתיחה השיג זאבי יתרון יוקו ו דקה מאוחר יותר השיג קוקה. בתוך ה דקה ה אחרונה של ה קרב , ניצל זאבי ניסיון תקיפה לא מוצלח של לאמאר, השיג איפון ו מדליית זהב. ב אליפות אירופה ב שנת 2003 ש נערכה ב דיסלדורף , זכה זאבי שוב ב תואר .

ב קרב ה ראשון הוא ניצח את סם דלהיי ה בריטי , ב שמינית ה גמר הוא ניצח את אנטל קובאץ' ה הונגרי ב ווזארי ו יוקו ו ב רבע ה גמר הוא ניצח ב איפון תוך 46 שניות את רוסלן משורנקו ה אוקראיני לאחר ש הצליח לרתק ו ל מזרן . ב חצי ה גמר זאבי ניצח את איהאר מקראו ה בלארוסי ב יתרון של שתי יוקו ו ב גמר הוא גבר ב איפון תוך דקה ו תשע שניות על אלקו ואן דר חיסט ה הולנדי . ב אליפות אירופה שנה לאחר מ כן ש נערכה ב בוקרשט , זאבי זכה ב תואר ה אירופי ב פעם ה שלישית . ב שמינית ה גמר זאבי ניצח ב איפון את איברי ג'יקוראולי ה גיאורגי , ב רבע ה גמר הוא שוב ניצח ב איפון את מיקלה מונטי ה איטלקי ו ב חצי ה גמר זאבי ניצח בזכות ניקוד קוקה את גילאן למייר ה צרפתי . ב גמר הוא פגש את אנטל קובאץ' ה הונגרי ו לאחר ש זכה ב ניקוד מוקדם של קוקה ו יוקו , הכריע זאבי את ה קרב ב איפון שתי דקות ו - 50 שניות מ פתיחת ו . ב אותה ה שנה זכה זאבי ב טורניר פריז ה יוקרתי כאשר ניצח ב גמר את איברי ג'יקוראולי ה גיאורגי לאחר ש קיבל ניקוד איפון. ב אולימפיאדת אתונה 2004, זכה זאבי ב מדליית ארד ב קטגוריית ה משקל עד 100 ק"ג.

ב קרב ה ראשון הוא התמודד מול מריו סבינו ה ברזילאי ו לאחר ש הוביל ב ווזארי , שמונה שניות ל סיום , הוענק עונש נוסף ל שניים ו זאבי ניצח ב איפון . ב שמינית ה גמר הוא פגש את מיקלה מונטי ה איטלקי ש הוביל ב ווזארי לאורך רוב ה קרב אך 46 שניות ל סיום זאבי ביצע תרגיל סיאו-נגי ו הצליח להטיל את מונטי על גב ו ו לזכות ב איפון . ב רבע ה גמר זאבי פגש את ג'אנג סונג-הו ה דרום - קוריאני . דקה ו - 40 שניות מ ה פתיחה זאבי הטיל את ה קוריאני ו קיבל ווזארי אך ב דקה ה אחרונה של ה קרב , כאשר זאבי ניסה להיכנס ל התקפה , ה קוריאני התחמק ו המשיך את ה מהלך ל הטלה ש הסתיימה ב איפון ו הפסד ל זאבי . זאבי נשר ל קרבות בית ה ניחומים , שם גבר ב איפון על פרנק מאוסימה ה קמרוני לאחר ריתוק ו ב איפון על גילאן למייר ה צרפתי שוב לאחר ריתוק ו עלה ל קרב על מדליית ה ארד . ב קרב על ה מדליה זאבי התמודד מול אלקו ואן דר חיסט ה הולנדי ו שתי דקות ו - 8 שניות ל סיום , זאבי ביצע תרגיל ש הפיל את ה הולנדי ו העניק ל ו ניקוד קוקה. 51 שניות ל סיום ה הולנדי ניסה לבצע התקפה אך זאבי ב תרגיל נגד ב שם קואוצ'י-גשי, הצליח להטיל את ה הולנדי ב עוצמה על גב ו ו ניצח ב איפון . ב אליפות אירופה ב שנת 2005 ש נערכה ב רוטרדם , זכה זאבי ב מדליית ה כסף לאחר ש הגיע עד ה גמר ו הפסיד ל כריסטוף הומבר ה צרפתי .

ב אליפות אירופה שנתיים לאחר מ כן ש נערכה ב בלגרד , זכה זאבי ב מדליית ה ארד לאחר ניצחון ב ניקוד קוקה על לבאן זורזוליאני ה גיאורגי . ב אליפות אירופה ב שנת 2008, הוא זכה שוב ב מדליית ה ארד כש ניצח ב קרב ה מכריע את כריסטוף הומבר ה צרפתי ב ניקוד איפון שתי דקות ו - 11 שניות מתחילת ה קרב . ב אותה ה שנה זאבי זכה גם ב מדליית זהב ב טורניר גביע ה עולם ב פראג כש ניצח ב גמר את יהואן ביאדולין ה בלארוסי , ב מדליית כסף ב טורניר גביע ה עולם ב מדריד כש הפסיד ב גמר ל אלכס אגוויאר ה ברזילאי ו ב מדליית ארד ב טורניר פריז לאחר ש ניצח ב איפון את יו קוואנג-סון ה דרום - קוריאני . ב אולימפיאדת בייג'ינג, הודח אריק זאבי ב שמינית ה גמר לאחר ניצחון ו שני הפסדים .

ב סיבוב ה ראשון הוא ניצח את פרדריק דמונפוקו ה צרפתי כאשר דקה ו שמונה שניות ל סיום הוא הצליח לקבל ניקוד יוקו ש הספיק ל ניצחון . ב שמינית ה גמר זאבי הפסיד ל אלוף אירופה ה מכהן , הנק חרול ה הולנדי ש ניצח ב יוקו בזכות עונשים. זאבי נשר ל קרבות בית ה ניחומים שם הפסיד ב יוקו ל אלוף ה עולם ה מכהן לוסיאנו קוראה ה ברזילאי ו הודח . ב אליפות אירופה ב שנת 2010 ש נערכה ב ווינה , זכה זאבי ב מדליית ארד לאחר ש ניצח ב איפון את ארטם בלושנקו ה אוקראיני ב קרב על ה מדליה .

ב אותה ה שנה זאבי זכה גם ב מדליית כסף ב גראנד סלאם טוקיו ה יוקרתי כש ניצח ב חצי ה גמר את טגיר חאיבולאייב ה רוסי ו הפסיד ב גמר ל טקאמסה אנאי ה יפני ב ניקוד ווזארי . ב מאי 2011, זאבי התחרה ב גראנד סלאם מוסקבה ו זכה ב מדליית ה זהב לאחר ש ניצח ב גמר את סיריל מארה ה צרפתי עם ניקוד של שתי ווזארי . ב אליפות אירופה ב שנת 2012, ב גיל 35, זכה זאבי ב מדליית ה זהב ב פעם ה רביעית ב קריירה ו עשה היסטוריה כ ג'ודוקא ה מבוגר ביותר אי פעם ש זוכה ב תואר ה אירופי .

ב סיבוב ה ראשון זאבי ניצח ב ווזארי את יאוהן סיומצ'קין ה בלארוסי , ב שמינית ה גמר זאבי ניצח ב איפון את מרטין פצ'ק ה שוודי ו ב רבע ה גמר זאבי גבר ב החלטת שופטים על איראקלי צירקידזה ה גיאורגי . ב חצי ה גמר הוא ניצח את זאפאר מאחמדוב ה רוסי ב יתרון ווזארי ו יוקו ו ב גמר גבר ב ווזארי על לבאן זורזוליאני ה גיאורגי . ב אולימפיאדת לונדון 2012, הודח זאבי במפתיע כבר ב סיבוב ה ראשון כאשר נכנע ל בריח של דימיטרי פיטרס ה גרמני ו הפסיד לאחר 43 שניות.

לאחר ה קרב אמר זאבי ב דמעות : "לא דמיינתי תסריט גרוע כ זה , ש תוך פחות מ דקה אני אסיים את ה הופעה ה אחרונה של י ב אולימפיאדה . עשיתי טעות ו שילמתי עלי ה ". ב - 22 ב אוקטובר 2012 פרש מ ג'ודו . לאחר פרישת ו זאבי המשיך לשמש כ פרזנטור של חברות שונות, אימן את נבחרת ה קדטים ב ג'ודו ו החל לעביר הרצאות ב שם "לנצח ב קרבות ה יום יום", כ שמ ו של ספר ו ש ראה אור ב שנת 2011.

ב שנת 2012 השתתף ב פרסומת של משרד ה כלכלה ו ה תעשייה ל עידוד רכישת מוצרים תוצרת ישראל.

ב אותה ה שנה גם החל לאמן את נבחרת ה קדטים של ה איגוד ה ישראלי ל ג'ודו , תפקיד ממנ ו פוטר ב נובמבר 2016 ל דרישת מאמן ה על של ה נבחרת , אורן סמדג'ה, בשל מאבק על סמכויות. ב שנת 2013, הוא ייסד את ה קרן ל מצוינות אולימפית ב ישראל , ב מטרה "לממש ב אופן משמעותי, אפקטיבי ו רחב ככל ש ניתן את ה פוטנציאל ה אולימפי ה קיים ב ישראל ". ב שנת 2014, הוא שימש כ אחד ה שופטים ב תוכנית ה טלוויזיה ה מיזם של ערוץ 2.

ב מרץ 2017, הוא החל לשמש כ פרזנטור של בנק ירושלים. החל מ שנת 2018, משמש זאבי כ חבר ועד מייעץ ב איגוד ה ישראלי של ספיישל אולימפיקס. זאבי ב נוסף מאמן את נבחרת "מרכז רפאל" ב הדרכת ם של איתי גורן ו לוטן אלקובי. ב שנת 2018, הופיע ב הופעת אורח ב סדרה "שנות ה - 80 " של רשת 13. ב שנת 2020 הצטרף ל וועד ה מייעץ של Welltech1, מיקרו - קרן ו חממה ישראלית ל סטארט-אפים ב תחומי ה - wellness .

אריק זאבי

ויליאם_וסיגלית_זאבי

מועדון_הפועל_בני_ברק

רמז_ממיסטבלוב

אליפות_ישראל_לבוגרים

זכייה_באליפות

אליפויות_ישראל

אליפות_אירופה_עד_גיל_21

מדליית_הארד_סידני_2000

הקרב_על_הארד_סידני_2000

קטגוריית_המשקל_הפתוחה

הגודוקא_הראשון_בעולם

רוסלן_משורנקו

אלקו_ואן_דר_חיסט

איברי_גיקוראולי

קרב_גמר_אירופה_2001

אליפות_אירופה_2003

חצי_הגמר_אירופה_2004

קרב_גמר_אירופה_2004

קרב_שמינית_הגמר_אתונה_2004

קרב_רבע_הגמר_אתונה_2004

גאנג_סונג-הו

קרבות_בית_הניחומים_אתונה_2004

פרנק_מאוסימה

מדליית_הארד_אתונה_2004

הקרב_על_מדליית_הארד_אתונה_2004

אליפות_אירופה_2005

כריסטוף_הומבר

לבאן_זורזוליאני

הקרב_על_הארד_אירופה_2008

טורניר_גביע_העולם_2008

שמינית_הגמר_ביגיינג_2008

קרבות_בית_הניחומים_בייגינג_2008

מדליית_ארד_אירופה_2010

נבחרת_הקדטים_בגודו

לנצח_בקרבות_היום_יום_הספר

אימון_הקדטים

נבחרת_ישראל_בגודו

איתי_גורן_ולוטן_אלקובי


בג"ץ 1758/11 אורית גורן ו אח' נ' הום סנטר (עשה זאת ב עצמך ) בע"מ ו אח' , ניתן ב שנת 2012, הוא פסק ה דין ה ראשון של בית ה משפט ה גבוה ל צדק ה עוסק ב הפליה על רקע שכר שווה, ו ב ו נקבע כי מעבידים אינם רשאים להפלות על רקע מיני ב מתן הטבות ל עובדי הם . פסק ה דין ניתן לאחר דיונים קודמים ב בית ה דין ה אזורי ל עבודה ו ב בית ה דין ה ארצי ל עבודה . אורית גורן עבדה כ יועצת ב מחלקת כלי עבודה ב רשת "הום סנטר".

זמן קצר לאחר תחילת עבודתה גילתה, כי בעוד היא משתכרת בסכום של 3,500 ש"ח לחודש, חבר לעבודה, סטיפן מור, המבצע עבודה זהה, משתכר בסכום של 6,000 ש"ח. ה דיון התקיים ב - 4 ב ינואר 2004 בפני ה שופט מאיר נחתומי, ו נציגי ה ציבור צבי ברפמן ו יצחק אלדר.

ה תובעת , אורית גורן, טענה ל הפרת זכויותי ה , על רקע היותה אישה, בניגוד ל חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד ו חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

ה נתבעת , הום סנטר, טענה ש אין הפרת חוקים. ה שכר נקבע ע"פ הסכם בין ה עובד ו ה עובדת . בית ה דין ה אזורי קבע, כי הן ה תובעת ו הן מור שימשו כ יועצים ב מחלקת כלי עבודה ב סניף רמת - גן , ו כי ה נתבעת לא הוכיחה כי קיים שוני בין ה עבודה ש בוצעה על ידי ה שניים , או כי ל מור היו כישורים טובים יותר מ אלה של ה תובעת .

עוד ציין בית ה דין ה אזורי , כי לא הוכח ש ה סיבה ל מתן שכר חודשי גבוה יותר ל מור הייתה ייעוד ו ל תפקיד ניהולי. בית ה דין ה אזורי קבע, כי עלה בידי ה נתבעת להוכיח, כי עובדים גברים ב מחלקת כלי ה עבודה של ה אינם מרוויחים דרך קבע שכר גבוה יותר מ עובדות נשים.

ב נסיבות אלה, נדרש בית ה דין ה אזורי לקבוע מהי קבוצת ה התייחסות ה מתאימה ל בחינת טענת ה תובעת ב דבר הפליית ה ב שכר – האם יש להשוות את שכר ה ל שכר ם של כלל ה עובדים ב מחלקת כלי ה עבודה של ה נתבעת , או רק ל עובדים ב מחלקת כלי ה עבודה ב סניף רמת - גן . ב הקשר זה בחן בית ה דין ה אזורי את הוראת סעיף 2 ל חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד , ש לפי ה ה אפליה ב שכר נבחנת לגבי עובדים "אצל אותו מעביד" ו ב " אותו מקום עבודה". בית ה דין ה אזורי ל עבודה הגיע ל מסקנה כי ה תובעת הוכיחה את קיומ ה של הפלייה ב שכר ה עבודה בינ ה לבין מור.

עוד הוסיף, כי ב כך ש שכר ה של ה תובעת נקבע בעקבות משא ו מתן ש נוהל בינ ה לבין מנהל ה סניף , ש ב גדר ו היא ביקשה שכר נמוך יותר מ ה שכר ש ביקש מור, אין ב ה כדי להצדיק את פערי ה שכר ה משמעותיים ביני הם . ה תובעת הוכיחה את תביעת ה לפי חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד , ו היא זכאית ל פיצוי ב סך 6,944 ש"ח על ה הפרשים ב שכר בינ ה לבין מור.

ה דיון התקיים ב תאריך 9 ב מאי 2004 בפני: ה נשיא סטיב אדלר, ה שופט שמואל צור, ה שופטת ורדה וירט ליבנה, נציג עובדים יצחק שילון, נציג מעבידים דוד בלומברג.

מערערת על קביעת ביה"ד ה אזורי , כי הפרה את חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד ו לפיכך נתמלאו ה תנאים ל צורך ה קביעה , כי הופר גם ה חוק של שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

מערערת על גובה ה פיצוי ש נפסק ל זכות ה על פי חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

בית ה דין ה ארצי ל עבודה קיבל את ה ערעור ב חלק ו (כנגד דעת ם ה חולקת של ה נשיא ס' אדלר ו נציג ה ציבור י' שילון).

ה מחלוקת ה עיקרית בין שופטי בית ה דין ה ארצי ל עבודה , נסבה על שאלת ה יחס בין עילת ה תביעה לפי חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד ל עילת ה תביעה לפי חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

בית ה דין ה ארצי ל עבודה , קיבל את טענת ה של גורן מ כוח חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד ו פסק ל ה הפרשי שכר, אך עם זאת, דחה את טענת ה , לפי ה מדובר גם ב הפליה ו לפיכך ב עבירה על חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

ביה"ד ה ארצי ל עבודה קבע, כי גם אם עובדתית ב מבחן ה תוצאה היא הרוויחה כ שליש פחות בעבור אותה עבודה, הרי ש היא לא הצליחה להוכיח כי מדובר ב מדיניות של הפליה שיטתית ו מכוונת מצד ה מעביד , ו לפיכך לא הוכיחה כי הופלתה ל רעה על רקע היותה אישה. לעומת זאת ה נשיא אדלר, ש ל דעת ו הצטרף נציג ה עובדים שילון, אי - תשלום שכר שווה ל עובדת ו ל עובד מהווה הפלייה ב תנאי ה עבודה ו הפרה של הוראת סעיף 2 ל חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

ב הקשר זה ציין ה נשיא אדלר כי ב ערעורים לפי שני ה חוקים נדרשת ה עובדת ב שלב ה ראשון להצביע על פערי ה שכר ו חוסר ה שוויון בינ ה לבין עובד אחר, ו אז ב שלב ה שני עובר ה נטל ל מעביד להוכיח כי פעל כ דין . ל שיטת ה נשיא אדלר מעביד ש נתבע ב תביעה לפי חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד ו הוכיח את קיומ ן של נסיבות ה מצדיקות פערים ב שכר ב התאם ל סעיף 6(א) ל חוק הוכיח ממילא, כי פערי ה שכר אינם מחמת מינ ה של ה עובדת , כ נדרש ב התאם ל חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה . אולם, כך המשיך וקבע הנשיא אדלר, ככל שלא עלה בידי המעביד להצביע על נסיבות המצדיקות את פערי השכר בהתאם לסעיף 6(א) לחוק שכר שווה, הרי ממילא נותרת המסקנה כי מדובר בפערי שכר הנעוצים במינה של העובדת. אורית גורן תהא זכאית ל פיצוי על הפרת חוק שכר שווה ל עובדת ו ל עובד , אולם לא תהא זכאית ל פיצוי מ כוח חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

בתחום משפט העבודה, בית הדין הארצי לעבודה הוא הערכאה העליונה ולא ניתן לערער על פסיקותיו.

עם זאת ניתן לעתור לבג"ץ כנגד בית הדין הארצי, בתנאי שישנה טעות בולטת מעל פני הפסק או סוגיה ציבורית המחייבת דיון מעמיק. את מילוי ה תנאים הללו קובע בית ה משפט ה עליון ב שיבת ו כ בג"ץ . ב מקרה ב ו בג"ץ מקבל את ה עתירה , הוא מוציא צו בירור ל בית ה דין ל עבודה . ב עניינים אחרים, כמו ב דיונים על פי חוק עובדים זרים ו חוק שירות ה תעסוקה , ניתן להגיש בקשת רשות עתירה ל בית ה משפט ה עליון על החלטת בית ה דין ה ארצי ל עבודה ו על כן פנייה ל בג"ץ נדחית על ה סף . ב מרץ 2011 הגישה אורית גורן ו שדולת ה נשים ב ישראל עתירה ל בג"ץ לגבי חלק מ פסק ה דין ש ניתן ב בית ה דין ה ארצי ל עבודה , ב דרישה לזכות את ה עובדת גם ב פיצויים ללא הוכחת נזק מ כוח חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה , ה עתירה הוגשה לאחר שיהוי של שבע שנים.

תאריך ה דיון : 27 ב ספטמבר 2011

ה דיון ב בג"צ בפני: ה נשיאה (בדימוס) דורית ביניש, ה שופט ניל הנדל ו ה שופט יצחק עמית.

הוכחת תביעה מ כוח חוק שכר שווה אינה מזכה בהכרח, ב אופן אוטומטי, את ה עובדת ב פיצוי לפי חוק שוויון ה הזדמנויות ב עבודה .

בג"ץ קיבל העתירה כנגד פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה, וקבע שיש להכריע בעתירה על אף השיהוי בהגשתה, כי ישנה חשיבות רבה להכרעה זאת ועשויות להיות לה השלכות בלתי מבוטלות על היקף זכויותיהם וחובותיהם של עובדים ומעבידים במשק.

ב מסגרת פסק ה דין , נדרש בית ה משפט ה עליון לבחון את פסק ה דין של בית ה דין ה ארצי ל עבודה ו להכריע ב: דחיית עמדת הום - סנטר לפי ה הייתה רשאית לשלם ל עובדת שכר נמוך מ זה של עמית ה ה גבר רק בשל חופש ה חוזים / ה התקשרות .

פסק ה דין של אורית גורן ו מאבק ה להשוות שכר ה ל גברים , פרץ דלת ל נשים עובדות רבות ש תוכלנה לעמוד על זכות ן ל שוויון ב שכר .

בעקבות פסק ה דין הנ"ל נפסקו מספר פסקי דין נוספים:

בג"ץ אורית גורן נגד הום סנטר


בג"ץ 10042/16 קווטינסקי צחי ואחרים נגד כנסת ישראל ואחרים, המוכר בשמות בג"ץ מס ריבוי דירות או בג"ץ מס דירה שלישית, הוא פסק דין של בית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט הגבוה לצדק, שבו נפסל פרק י"ב לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, שבו הוטל מס ריבוי דירות. עקרונות היסוד של החקיקה בישראל נדונו בהרחבה בבג"ץ ארגון מגדלי העופות בישראל, ונקבע בו שרק פגמים קשים ונדירים שיש בהם פגיעה קשה וניכרת בעקרונות יסוד אלה תביא להתערבות שיפוטית שתקבע את בטלותו של החוק.

אחד מהעקרונות שהוצגו בפסק דין זה הוא עקרון ההשתתפות, לפיו לכל חבר כנסת יש זכות להשתתף בהליך החקיקה. השאלות שעמדו בפני השופטים הן: האם בהליך החקיקה של מס ריבוי דירות נפל פגם היורד לשורש ההליך, עקב פגיעה בעקרון ההשתתפות? אם התשובה לכך חיובית, מהו הסעד הראוי, האם ביטול החוק, כדרישת העותרים, או סעד אחר? פסק הדין בעניין מס ריבוי דירות ניתן ב-6 באוגוסט 2017, והוא פסק הדין הראשון שבו בוטל חוק שחוקקה הכנסת לא עקב פגם בתוכן החוק, אלא עקב פגם בהליך החקיקה.

הליך החקיקה

ב-12 באוגוסט 2016 אישרה הממשלה את תקציב המדינה ו"חוק ההסדרים" לשנות התקציב 2017 ו-2018, ובכלל זה אושרה ההצעה למס ריבוי נכסים.

ב-5 בספטמבר 2016 פרסם משרד האוצר את הפרק "מס ריבוי נכסים" בתזכיר חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה לשנים 2017 ו-2018), התשע"ו-2016.

ההצעה למס ריבוי דירות נכללה בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016.

ב-31 באוקטובר 2016 הגישה הממשלה לכנסת את ההצעה לקריאה ראשונה. במהלך הדיון בהצעת החוק בוועדת הכספים התריעה היועצת המשפטית של ועדת הכספים, עו"ד שגית אפיק, בפני יו"ר הוועדה, ח"כ משה גפני, שהליך החקיקה אינו תקין, משום ששינויים שהוכנסו בהצעה ברגע האחרון לא איפשרו דיון נאות בהצעה.

מיד לאחר אישור ההצעה בוועדת הכספים הצטרף לביקורת היועץ המשפטי לכנסת, עו"ד איל ינון, שציין כי "בהליך החקיקה של פרק מס ריבוי דירות בהצעת חוק ההסדרים נפל פגם היורד לשורש ההליך". גם אחדים מחברי ועדת הכספים ביקשו לדחות מעט את הדיון, הן על מנת לאפשר להם ללמוד את הצעת החוק ופרטיה והן משום שעברו דיונים ארוכים ומייגעים בסעיפים אחרים של הצעת חוק ההסדרים, ואין לצפות שלאחר חצות יהיו צלולים וערניים וילמדו את ההצעה המתוקנת שהוגשה להם. חרף התרעות ובקשות אלה נמשך הדיון בהצעת החוק במשך הלילה, וועדת הכספים אישרה את ההצעה ב-16 בדצמבר בשעה 7:05 בבוקר.

יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין, פנה אל יו"ר ועדת הכספים, משה גפני, וביקשוֹ לשקול בחיוב את כינוס הוועדה לדיון נוסף בנושא מס ריבוי דירות. גפני אישר שהליך החקיקה לא היה תקין, וייחס זאת ללחצו של שר האוצר, משה כחלון, אך לא נענה לבקשתו של אדלשטיין, והחוק אושר בקריאה שנייה ושלישית ב-22 בדצמבר 2016. בעקבות אישור החוק נערכה רשות המיסים בישראל לגביית המס, ופרסמה הנחיות לציבור על אופן תשלומו.

העתירות נגד המס וההחלטות עד למתן פסק הדין

נגד מס ריבוי דירותהוגשו לבג"ץ חמש עתירות.

ארבע מהן הוגשו על ידי אזרחים החייבים במס ריבוי דירות, ועתירה נוספת הוגשה על ידי חברי כנסת וסיעות מהאופוזיציה, יחד עם עמותת הצלחה - התנועה הצרכנית לקידום חברה כלכלית הוגנת. העתירות הופנו בעיקר נגד שר האוצר, הכנסת וועדת הכספים של הכנסת. העתירות טענו כלפי פגמים שנפלו בהליכי החקיקה, וכן טענו נגד תוכנו של המס, בנימוק שהמס הוא בלתי-חוקתי. הדיון בכל העתירות אוחד לדיון משותף. ב-28 בפברואר 2017 הוציא בג"ץ על תנאי "המורה למשיבים להתייצב וליתן טעם: מדוע לא יבוטל פרק י"ב לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית ל שנות התקציב 2017 ו-2018), ה תשע"ז - 2016 שעניינ ו מס ריבוי דירות, וזאת בשל פגם מהותי שנפל בהליך החקיקה הנוגע אלי ו והיורד לשורש ההליך".

אחד מסעיפי החוק דרש מהחייבים במס להצהיר על הדירות שבבעלותם עד ל-31 במרץ 2017.

עקב התמשכות הדיון בעתירות דרשו העותרים לדחות מועד זה, ומנהל רשות המיסים נענה לדרישה והודיע על דחיית מועד הדיווח ל-30 ביוני 2017. בדיון שנערך ב-9 במאי 2017 הציעו שופטי בג"ץ לממשלה לשקול רעיון שהועלה על ידי היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון, לפיו יוחזרו הליכי החקיקה לשלב של ליל 15 בדצמבר 2016, הוא הלילה שבו הובא לדיון בוועדת הכספים הנוסח הסופי של הצעת החוק.

קבלת הצעה זו על ידי הממשלה הייתה מייתרת את המשך הדיון בבג"ץ, ומאפשרת להמשיך בהליך החקיקה ללא הפגמים שנגדם טענו העותרים. שר האוצר דחה הצעה זו, וגם חלק מהעותרים התנגדו לה. עקב התמשכות הדיון בעתירות שבו ודרשו העותרים לדחות את המועד שבו על החייבים להצהיר על הדירות שבבעלותם ולשלם את המס, ומנהל רשות המיסים נענה לדרישה זו והודיע על דחיית מועד הדיווח והתשלום ל-31 ביולי 2017.

מהלך זה חזר פעם נוספת, ומועד הדיווח והתשלום נדחה ל-1 בספטמבר 2017. פסק הדין

הצו שהוציא בג"ץ התמקד רק בטענות לפגמים בהליך החקיקה, וכך נעשה גם בפסק הדין, שניתן ב-6 באוגוסט 2017.

טענות הצדדים

השופט נעם סולברג הציג בפסק דינו את טענות העותרים:

העותרים טוענים כי בהליכי חקיקתו של מס ריבוי דירות נפל פגם היורד לשורש ההליך, אשר מצדיק את ביטולו. הנוסח המתוקן, אשר הועבר לוועדה סמוך לפני תחילת הדיון בהסדר המס, כלל שינויים מהותיים ביחס לנוסח הצעת החוק המקורית; וזאת, כאשר במהלך כל אותו יום היו חברי הוועדה וצִוותה עסוקים בדיונים בנושאים אחרים. הדבר הביא, לטענת העותרים, לכך שאנשי הייעוץ המשפטי לוועדה לא יכלו ליתן לחברי הוועדה ייעוץ משפטי כמתחייב. על כן – ומחמת הדיון המזורז, סד הזמנים הדחוק, העדרם של נציגי ציבור, ועזיבת חברי האופוזיציה את הדיון – טוענים העותרים כי נשללה מחברי הוועדה כל אפשרות מעשית ללמוד את הצעת החוק המורכבת על כלל היבטיה והשלכותיה, ולגבש את עמדתם כדבעי. העותרים טוענים אפוא כי בהליך החקיקה דנן נפגע עקרון ההשתתפות, המהווה אחד מעקרונות היסוד של משטרנו הפרלמנטרי החוקתי, באופן אשר הביא לפגיעה במעמד הכנסת ובעקרון הפרדת הרשויות. העותרים בבג"ץ 10054/16 מוסיפים וטוענים כי גם בדיון הראשון בוועדת הכספים לא ניתנה לנציגי ציבור ולנציגים מקצועיים אפשרות של ממש להשתתף ולהביע עמדה. עוד טענו העותרים כי "חברי הוועדה אשר בתחילה מחו נגד הסדר המס, הצביעו לבסוף בעד אישור הצעת החוק, משום שחלקם זכו לקבל תקציבים ייחודיים בתמורה להצבעתם זו.

עקב פגמים אלה (ופגמים נוספים) ביקשו העותרים להכריז על בטלותו של מס ריבוי דירות, ולחלופין – להחזירו לדיון מחודש בכנסת.

באי-כוח הכנסת בדיון הסכימו שבהליך החקיקה אכן נפל פגם היורד לשורש ההליך, הנובע מהצטברות של תקלות ומחדלים, פגם אשר פגע בעקרון ההשתתפות, ועשוי להצדיק את ביטול החוק.

עם כל זאת ביקשו באי-כוח הכנסת שבמישור הסעד, יסתפק בית המשפט בקביעה שנפל פגם היורד לשורש הליך החקיקה, ובעקבות קביעה זו ייתן 'התראת בטלות', שבה יובהר מהם אותם מצבים המצדיקים ביטול חוק בשל פגמים בהליך חקיקתו, ויצוין כי מעתה ואילך חוקים אשר בהליך חקיקתם ייפלו פגמים מעין אלה – יבוטלו. באי-כוח הממשלה אישרו שבהליך החקיקה נפל פגם חמור, אך זה "לא הגיע עד לאותו רף מאד חריף", ו"אינו יורד לשורשו של ההליך", ולכן נסיבות העניין אינן מקימות עילה להתערבות בית המשפט, ואין הצדקה להורות על ביטול החוק.

דיון והכרעה - דעת הרוב

בפתח החלטתו ציין השופט סולברג: "בבואנו לבחון הליכי חקיקה של הכנסת, ולהעבירם תחת שבט הביקורת השיפוטית, שומה עלינו לגשת אל המלאכה בדחילו ורחימו, במתינות, בכבוד; בד בבד, עלינו לעמוד על המשמר, לבל תהיה הכנסת כאסקופה הנדרסת בגלגלי הממשלה.

ביקורת שיפוטית מעין זו לא נעשית דרך שגרה דבר יום ביומו, ומן הראוי אפוא להציג תחילה את השיקולים כבדי-המשקל המונחים על כפות המאזניים. תחילה עמד השופט סולברג על מעמדה של הכנסת:

ראש לכל ניצב איתן עקרון הפרדת הרשויות. שומה לשקוד ולשמור על מעמדה של הרשות המחוקקת ועל עצמאותה. באופן מיוחד חזק מעמדה של הכנסת בכל הנוגע לחקיקה, המהווה את הפונקציה המרכזית של הכנסת כבית מחוקקים וכרשות שלטון עצמאית. הרשות המחוקקת אינה כל-יכולה. באיזונים ובבלמים עסקינן. לעיתים דווקא התערבות ביקורתית של רשות אחת בפעולתה של רשות אחרת, היא אשר שומרת על מעמדן ההולם של רשויות השלטון כולן, ומונעת ניצול לרעה של הכוח המסור להן. הפרדת הרשויות בהתגלמותה מחייבת ריסון מזה וביקורתיות מזה. בעקבות דבריו אלה ציין השופט סולברג כי:

ביקורת שיפוטית על הליכי החקיקה אינה 'לעומתית' כלפי הכנסת; היא בעדה. היא נעשית תוך הקפדה על איזון עדין וזהיר, להבטחת עצמאותה של הכנסת, רום-מעמדה ודרכי פעולתה, בד בבד עם הבטחת התנאים לחקיקת חוק ראוי לשמו; לא בביקורת על תוכנו של החוק עסקינן, אלא בפיקוח על הליכי חקיקתו. בהמשך לכך הביא השופט סולברג שלל פסקי דין שעסקו בסוגיה של ביקורת שיפוטית על הליך החקיקה.

בהמשך דבריו דן השופט סולברג בעקרון ההשתפות, כפי שתואר בבג"ץ ארגון מגדלי העופות בישראל, שבו נקבע כי יש להצביע על פגיעה קשה וניכרת בעקרון ההשתפות כדי להביא לבטלותו של חוק.

השופט מנה רשימה ארוכה של עתירות שבהן עלו טענות לפגמים שנפלו בהליכי חקיקה, בין היתר לנוכח פגיעה בעקרון ההשתתפות. עתירות אלו נדחו כולן, בהסתמך על אמת המידה שנקבעה בעניין מגדלי העופות, ונפסק בהן כי הפגמים שנפלו בהליכי החקיקה שנדונו אינם מצדיקים התערבות שיפוטית. בשלב זה ניסח השופט סולברג קריטריון לבחינת מימוש עקרון ההשתתפות: אין לשׂים עוד את הדגש על השאלה האם נשללה מחברי הכנסת 'כל אפשרות מעשית לדעת על מה הם מצביעים'. יש צורך במבחן שונה, ישׂים ואפקטיבי יותר, מעין המדד השני שעלה בעניין מגדלי העופות; עניינו – הליך חקיקה אשר יאפשר לחברי הכנסת 'לגבש עמדה' לגבי הצעת החוק הנדונה. רוצה לומר, אין די בכך שהליך החקיקה יעוצב כך שתינתן לחברי הכנסת האפשרות 'לדעת על מה הם מצביעים' – לקרוא את הצעת החוק, לשמוע על אודותיה ולהבין באופן שטחי את החוק העומד להצבעה; הליך החקיקה צריך לאפשר לחברי הכנסת לגבש עמדה מהותית, ולוּ באופן המצומצם ביותר, בנוגע להצעת החוק המונחת לפניהם. גיבוש עמדה איננו אקט 'פסיבי' גרידא, אלא דורש מהלך מחשבתי מסוים, עיבוד עצמאי של המידע הנמסר לחבר הכנסת, וקבלת החלטה מוּשׂכּלת בעד או נגד הצעת החוק. רק כאשר תינתן לחברי הכנסת אפשרות מעין זו, ניתן יהיה לומר כי הייתה להם הזדמנות להשתתף, באופן פעיל ואמיתי, בהליך החקיקה. לאור קריטריון זה ניתח השופט סולברג את פרוטוקול ועדת הכספים בלילה שבסיומו אישרה הוועדה את מס ריבוי דירות, וקבע:

הלך הרוח הניכר בבירור למקרא הפרוטוקול הוא של חיפזון, לחץ ובהילות. כזכור, עיניהם של חברי הוועדה לא הספיקו לשזוף את הצעת החוק המעודכנת, גם לא בשעתיים שחלפו מאז שנשלחה אל הוועדה ועד לתחילת הדיון, משום שדנו באותו פרק זמן בנושאים אחרים. חברי הוועדה 'פגשו' אפוא לראשונה את הצעת החוק המעודכנת רק תוך כדי הקראתה במהלך הדיון הבּהול. באווירה שכזו, וכאשר גורמים שונים דוחקים בחברי הכנסת כל העת למעט בשאלות, להימנע מדיון, על מנת להעביר את הצעת החוק במהירות המרבית, לא ניתנה לחברי הכנסת אפשרות ממשית לחשוב, להביע דעה, ולקיים דיון מינימלי ראוי לשמו לגבי הסדריה הפרטניים של הצעת החוק, דיון שעל סמכוֹ ניתן לגבש עמדה מוּשּׂכּלת בנוגע להסדר המס. אין מנוס אפוא מלקבוע כי בהליך חקיקתו של מס ריבוי דירות נפל פגם היורד לשורש ההליך. בעקבות מסקנתו זו פסק השופט סולברג שאין צורך בביטול מוחלט של החוק, שיצריך התחלה מבראשית של הליך החקיקה לשם הטלה חוזרת של המס, אלא די בקביעה של בטלות יחסית, כלומר החזרת החוק לשלב שבו קרתה התקלה - דיון בוועדת הכספים לשם הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

שלושה שופטים נוספים, מרים נאור, אסתר חיות וניל הנדל, הצטרפו לפסיקתו של השופט סולברג, תוך שהם מוסיפים הערות והבהרות משלהם.

דיון והכרעה - דעת המיעוט

השופט מני מזוז, בעמדת מיעוט, התנגד לפסיקת הרוב.

תחילה התייחס לגישתו של השופט סולברג לעקרון ההשתתפות וציין: אף שחברי השופט סולברג מציג בחוות דעתו את עמדתו כיישום של ההלכה הנוהגת בסוגיה זו (הלכת מגדלי העופות), הרי שמדובר כאמור, להלכה ולמעשה, בגישה המהווה שינוי מהותי של ההלכה. חברי זונח למעשה בחוות דעתו את המבחן שנקבע בפסיקתו העקבית של בית משפט זה, המתמקד בהגנה של זכות ההשתתפות של חבר הכנסת בהליך החקיקה, וממקד את הביקורת החוקתית על תוקפו של חוק בגין טענות לפגם בהליכי חקיקתו באמות-מידה הנוגעות לאיכות דיוני החקיקה בכנסת. עמדת השופט מזוז היא כי: "על הטוען לביטולו או לבטלותו של חוק בגין פגם בהליכי חקיקתו להצביע על הנורמה החוקתית שהופרה - נורמה המעוגנת בחוק יסוד, או למצער על פגיעה מהותית וקשה בעקרונות יסוד של משטרנו החוקתי הנוגעים להליך החקיקה המשתמעים מחוקי היסוד", ולעומת זאת "טענות העותרים מכוונות כולן לכך שהדיון המסכם בהצעת החוק בוועדת הכספים של הכנסת, שהכינה את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, היה חפוז ופגום, בהיעדר מתן שהות מספקת לחברי הוועדה ללמוד את פרטי הצעת החוק ואת התיקונים לה לעומקם בטרם ההצבעה בוועדה.

יודגש כבר עתה כי כללים ואמות מידה באשר למשך או לאופן הדיון בוועדה או לגבי לוח זמנים להגשת נוסח מתוקן של הצעת חוק לוועדה, אינם מעוגנים לא בחוקי היסוד, לא בחוק ואף לא בתקנון הכנסת. ביחס לעקרון ההשתתפות כתב השופט מזוז:

התערבות בית המשפט מקום שמדובר בטענה לפגיעה ב"עקרון ההשתתפות" תוגבל רק למקרים קיצוניים ונדירים בהם נשללה בפועל מחבר הכנסת אפשרות להשתתף בהליך החקיקה, כגון מקרה בו נשללת פיזית אפשרותו של חבר הכנסת להשתתף בדיון ובהצבעה (על ידי הרחקתו מאולם הדיונים, או מניעת הגעתו לכנסת); וכן מקרה בו נשללה מחבר-הכנסת "כל אפשרות" לגבש את עמדתו בקשר להצעת החוק, כמו למשל במקרה של הצעת חוק הכתובה בשפה זרה, או בנסיבות אחרות בהן נשללה ממנו למעשה כל אפשרות לדעת על מה הוא נדרש להצביע. לאחר בחינת לוח הזמנים של הטיפול בהצעת החוק, שארך קרוב לחמישה חודשים, קבע השופט מזוז כי הלה "מפריך את הטענה כי נשללה מחברי-הכנסת ההשתתפות בדיון ובהצבעה או 'כל אפשרות מעשית' לדעת על מה הם מצביעים ולגבש עמדה".

בעקבות דבריו אלה קבע השופט מזוז:

לפיכך, גם אם אכן נפל פגם בהליך דנן העשוי להצדיק את ביטולו של החוק - כגרסת חבריי, עליה אני חלוק - וגם אם חבריי סבורים שאין להימנע מביטול החוק ולהסתפק ב"התראת בטלות", הרי שבנסיבות העניין, כפי שחבריי רואים אותן, הסעד ההולם לפי דוקטרינת הבטלות היחסית הוא קביעת בטלות מושהית, לפרק זמן הולם אשר במהלכו תינתן האפשרות לכנסת לחוקק מחדש את החוק מהשלב בו נפגם לגישתם. ודוק: סעד מסוג זה הולם במיוחד מצבים של פגיעה בנורמה מוסדית-דיונית, הניתנת בדרך כלל לתיקון, להבדיל מפגיעה בזכות אדם; וביתר שאת מקום בו העתירה נגד החוק גופו נדחתה על הסף. בהתאם לכך הציע השופט מזוז לדחות את העתירות.

בקשה לדיון נוסף

בעקבות פסק הדין, שבו שונתה ההלכה שקבע בג"ץ ארגון מגדלי העופות בעניין התנאים לביטול חקיקה עקב פגם בהליך החקיקה, הגישה המדינה בקשה לדיון נוסף בשינוי זה.

בבקשתה ציינה המדינה שבדיון הנוסף אינה מבקשת לדון במס ריבוי דירות, שלגביו תפעל כפי שנקבע בפסק הדין, אלא רק בנושא העקרוני של ההלכה. עם זאת, המדינה ציינה בבקשתה כי "ביטול חוק בשל פגם בהליכי החקיקה אמור להיעשות במקרים חריגים ונדירים ביותר, כאשר הליך החקיקה של חוק מס דירה שלישית אינו בא בגדרם". בבג"ץ ארגון מגדלי העופות נקבע מבחן מצמצם, לפיו "על מנת להביא להתערבות שיפוטית בהליך החקיקה אין די בהוכחת פגיעה בעקרון יסוד של הליך החקיקה, כגון עיקרון ההשתתפות, אלא יש להצביע על פגיעה קשה וניכרת באותו עיקרון.

על כן אף אם יוכח כי הליך החקיקה מנע קיומו של דיון מעמיק וממצה ופגע ביכולתם של חברי הכנסת לגבש עמדה מבוססת לגבי כל אחד מהנושאים המופיעים בהצעת החוק, אין די בכך כדי להצדיק התערבות שיפוטית". בג"ץ מס ריבוי דירות קבע מבחן רחב יותר, לפיו "הליך החקיקה צריך להתקיים באופן שיאפשר לחברי הכנסת לקיים דיון, ולגבש עמדה בנוגע להצעת החוק הנדונה. כאמור, עקרון ההשתתפות איננו אך היכולת ה'פסיבית' של חברי הכנסת להבין על מה הם מצביעים, אלא טומן בחובו מתן אפשרות לחברי הכנסת להשתתף 'אקטיבית' בדיון, ולקיים מהלך מחשבתי של גיבוש עמדה מוּשׂכּלת, ולוּ באופן מינימלי. פסק הדין בבג"ץ מס ריבוי דירות ניתן בהרכב של חמישה שופטים.

בתולדות בית המשפט העליון ישנו רק מקרה אחד, פרשת נחמני, שבו נערך דיון נוסף בפסק דין שניתן בהרכב מורחב כזה. ב-19 במאי 2021 דחה המשנה לנשיאה (בדימוס), חנן מלצר, את הבקשה לדיון נוסף.

סיבוך משפטי

עלמנת לעודד מכירתן של דירות חייבות נקבעו בחוק הטבות מסוימות למי שימכור דירה חייבת מ-1 בינואר 2017 ועד 1 באוקטובר 2017.

אחת מהטבות אלה היא מענק, שגובהו עד 85,000 ש"ח, לתשלום מס השבח החל על מכירת הדירה. עד אמצע יולי 2017 נמכרו 776 דירות תוך ניצול הטבה זו. עם ביטול החוק בטלה גם ההטבה, ומוכרי הדירות, שהסתמכו על קיום ההטבה, עלולים להידרש להחזירה.

בג"ץ מס ריבוי דירות


בנק דםהוא מאגר של דם ומרכיבי הדם שנאספו מתרומות דם. מאגר זה נאסף ונשמר לצורך שימוש עתידי בעירויי דם ובתרופות לחולי מחלות דם למיניהן כגון המופיליה. קרישת ה דם מנעה תרומות דם עד ל גילוי סימנים סוכריים ו אית ם ארבע סוגי ה דם על ידי קרל לנדשטיינר ו תלמידי ו ב ראשית ה מאה ה - 20 .

למרות שתרומת דם הראשונה נערכה ב-1907 על ידי ראובן אוטנברג בבית החולים מאונט סיני תופעת קרישת דם בחשיפתו מן הוורידים נמשכה עד שריצ'רד לוינסון מאותו בית החולים מצא ציטרט נתרן כנוגד קרישה הראשון.

הדבר איפשר עירוי דם לא ישיר מוריד אל וריד. בתוך כמה שנים התפתחה ה טכניקה ו התגלתה ה חשיבות של תרומת דם ב התאם ל סוג דם. ב המשך פיתח פרנסיס פייטון רואוז תמיסת ציטרט-גלוקוז ש איפשרה לשמור דם במשך מספר ימים דבר ש איפשר לפתוח "פקדונות בנק" ב בריטניה ב מהלך מלחמת ה עולם ה ראשונה . ב-23 במרץ 1930 הצליח הרופא הסובייטי סרגיי יודין לבצע עירוי דם מגופה על סמך המחקרים הקודמים לפיהם אינו נהיה רעיל ובאותה שנה פתח את בנק הדם הראשון במכון על שמו של סקליפוסובסקי.

עד לאמצע שנות השלושים היו קיימים בברית המועצות כבר כ-65 בנקים גדולים וכ-500 תחנות קטנות יותר. על מנת לעודד את השיטה פרסם יודין עצמו כתבה בפראבדה ב-1935 בה טען ליעילותה בזמן מלחמה גדולה. בעקבות ה פרסום ב - 1937 ברנרד פרטוס פתח בנק ה דם ה אמריקאי ה ראשון ב בית חולים קוק קאונטי ב שיקגו ו הוא היה ה ראשון לתת ל מתקן את ה שם בנק דם.

וילם יוהאן קולף היה הראשון שיסד בנק דם באירופה בתחילת שנות ה-40. תחילה קבלת דם מגוויות לא התקבלו במערב אך ידוע על עירויי דם בלתי חוקיים כאלו בארצות הברית בתחילת שנות ה-40. בין 1937 ל - 1940 גילו קרל לנדשטיינר ו אלכסנדר סולומון וינר עוד גורם ש יצר תגובות לא רצויות ב מהלך עירויי דם ש ב המשך נקרא גורם רזוס על שמ ם של ה קופים עלי הם בוצע ה גילוי .

לאחר שלוש שנים פיתחו ג'ון פרימן לוטיט ו פטריק מוליסון דקסטרוז-ציטרט חומצי ש היה נוגד קרישה יעיל יותר ו איפשר העברת כמויות דם גדולות יותר ל זמן ארוך יותר.

כלי זכוכית יצאו משימוש ב-1950 עם פיתוח שקיות פלסטיק סטריליות על ידי קרל וולטר וו.

פ. מרפי שבנוסף לבטיחות איפשרו גמישות בהכנה. מ - 1979 נכנסו חומרי נוגדי קרישה יעילים יותר ה כוללות אדנין.

לאחר תרומת הדם, נבדקת התרומה על מנת לזהות מחלות, ושאר גורמי מחלות.

לאחר תרומת הדם, נבדקת התרומה על מנת לזהות מחלות, ושאר גורמי מחלות. אם נמצא גורם כזה בעירוי, הוא נפסל לשימוש. לאחר ה בדיקות מחלקים את ה דם ל מנות ב התאם ל סוג ה דם . ה דם נשמר ב קירור ו ב תנאים סטריליים. כיום קיימים בנקי דם ברוב מדינות העולם.

בישראל

בנק ה דם ה ראשון של מגן דוד אדום ב ישראל הוקם על ידי ה ד"ר נתן (וילהלם) וולף ב 1946 ב בנין מד"א ב רחוב מזא"ה 13 ב תל אביב.

וולף נעזר ב " ארגון ה מתנדבים של תורמי דם" ו ב רופאים : סוניה קבלקין, מלכה וולף, לודביג דרסלר, ו שטארק . בהמשך, עבר הבניין ליפו ונקרא: "הבניין למתן שירותי הדם ע"ש הקולונל מיקי סטון". בישראלתרומת דם גם מקנה ביטוח לבני משפחת התורם במקרה ואחד מהם יזדקק לעירוי דם.

במרכז הרפואי ע"ש שיבא בתל השומר מצוי "בנק הדם המרכזי של מדינת ישראל", בו נמצאות כל תרומות הדם הנשלחות אל בתי חולים ברחבי המדינה. ב-16 בנובמבר 2016 הונחה אבן פינה להקמת בנק דם מרכזי חדש תת-קרקעי ברמלה [1], בכך ניתן יהיה להמשיך בפעילות בנק הדם גם במצבי חירום, בשנת 2018 החלו העבודות של הקמת המבנה.

בנק דם


דלקת קרומי המוח המוכרת גם בתור: דלקת עוצבה ו-מנינגיטיס (מיוונית: μῆνιγξ - ממברנה, או קרום + הסיומת itis- שמשמעותה דלקת) היא מחלה דלקתית חריפה של הקרומים הרכים של המוח וחוט השדרה, הנגרמת בעיקר בשל זיהום חיידקי ונגיפי, אולם במקרים מסוימים גם ממיקרואורגניזמים אחרים דוגמת פטרייתי וטפילי ולעיתים נדירות גם כתוצאה ממחלות לא זיהומיות ומשימוש בתרופות מסוימות. דלקת קרום ה מוח נחשבת ל מחלה מסכנת חיים ש דורשת התערבות רפואית מיידית. עיקר דלקות קרום ה מוח נגרמות כ תוצאה מ זיהום של מיקרואורגניזמים מ מקור חיידקי ו נגיפי .

במקרים מסוימים המחלה עלולה להתפתח כתוצאה מזיהום פטרייתי וטפילי, ולעיתים נדירות כתוצאה משימוש בתרופות מסוימות ועל רקע מחלות לא זיהומיות מסוימות. המונח דלקת אספטית של קרום המוח (Aseptic meningitis) מתייחס למצב בו לא נמצאה עדות לנוכחות חיידקית במוקד הדלקת. לכן מונח זה מתייחס לרוב לזיהום נגיפי בקרומי המוח, למצב בו לא התאפשר תרבות מזהם חיידקי בקרקע מזון בעקבות טיפול אנטיביוטי אינטנסיבי, וכן למצב של דלקת קרום המוח שלא על רקע גורם זיהומי כלשהו. שכיחות מיני ה חיידקים ש גורמים ל דלקת קרום ה מוח משתנה ב התאם ל קבוצת גיל ה חולה .

שני חיידקים אלה אחראים ל כ - 80 % מ כלל דלקות קרום ה מוח בקרב מבוגרים.

ב אוכלוסייה מבוגרת ו כן ב מדוכאי מערכת חיסון עלולה להתפתח דלקת קרום ה מוח על רקע של זיהום פטרייתי.

להלן ה פתוגנים ה פטרייתיים ה שכיחים : אאוזינופיליה גבוהה ב נוזל ה - CSF עלולה להעיד על דלקת קרום ה מוח על רקע טפילי.

דלקת קרום המוח על רקע טפילי עלולה לנבוע בעקבות זיהום בטפילים רב-תאיים (תולעים טפיליות), או חד-תאיים (פרוטוזואה). להלן ה פתוגנים ה טפיליים ה שכיחים : דלקת קרום ה מוח על רקע של גידול סרטני.

בדלקת קרום המוח על רקע זיהום חיידקי התסמינים השכיחים של המחלה הם כאב ראש חזק מאוד, קשיון בשרירי הצוואר שמונע את היכולת לכופף את הראש קדימה עד למצב בו הסנטר נוגע בבית החזה, חום גבוה, פוטופוביה, פונופוביה, ערפול חושים, טכיקרדיה, טכיפנאה, חולשה, צמרמורת, סחרחורת, בחילה והקאה.

דלקת קרום המוחעל רקע זיהום ב-Neisseria meningitidis מתאפיינת במקרים רבים, בנוסף למפורט לעיל, בהופעה מוקדמת של חבורות מסוג פטכיה (petechia) וארגמנת (purpura) על פלג גוף תחתון, גפיים, רקמות ריריות ולחמיות.

חבורות אלה אינן נעלמות כאשר לוחצים עלי הן . דלקת קרום המוחעל רקע של זיהום בנגיפי Herpes simplex virus ו-Enteroviruses מתאפיינת במקרים רבים בהופעה של הרפס גניטלי ומחלת הפה, הידיים והרגליים, בהתאמה.

שיעור ה הדבקה ה גבוה ביותר הוא ב גיל 6-7 חודשים.

60% מ ה חולים הם בני פחות מ שנה ו - 90 % הם בני פחות מ - 5 שנים. ה סיבוכים ה נפוצים ביותר ב שלב ה מוקדם של דלקת קרום ה מוח על רקע של זיהום חיידקי כוללים, על פי רוב, אלח דם, תגובה דלקתית כלל מערכתית (SIRS), קרישה תוך - כלית מפושטת (DIC) ש גורמת ל עלייה ב סיכון ל דימומים רב - מערכתיים ו ל צניחת לחץ ה דם .

בדלקת קרום המוח על רקע של זיהום ב-Neisseria meningitidis מתפתחת לרוב הרעלת דם (Septicemia) חריפה שנקראת מנינגוקוקסמיה (Meningococcemia). קרישה תוך-כלית מפושטת ודימומים נרחבים עלולים להוביל במנינגוקוקסמיה לנמקים של הגפיים. סיבוכים שכיחים נוספים הם: דלקת ה מוח , דלקת כלי דם, בצקת מוח, עלייה ב לחץ תוך - גולגולתי , בקע מוחי, הידרוצפלוס ו פרכוס אפילפטי.

ה סיבוך ה שכיח ביותר אחרי דלקת קרום ה מוח חיידקית הוא פגיעה ב עצבי ה גולגולת אשר שולטים, בין ה יתר , על תנועת עיניים, שרירי ה פנים ו שמיעה .

לכן במקרה של חשד בדלקת קרום המוח, יש הכרח להגיע לאבחנה במהירות האפשרית, ולהתחיל מיד בטיפול תרופתי (אנטיביוטי, אנטי-ויראלי, אנטי-פונגלי, אנטי-פרזיטי) ו/או בטיפול תומך אחר.

חולה החשוד בדלקת קרום המוח אשר מגיע לבית חולים יעבור סדרה של בדיקות פיזיות בנוסף לבדיקות מעבדתיות לשם אימות המחלה ואיתור הגורם הספציפי לה.

בדיקת קשיון ב שרירי ה צוואר

ניקור מותני - הליך רפואי ש ב מהלכ ו נלקחת דגימה של נוזל CSF סביב חוט ה שדרה ל צורך ביצוע אנליזות ביוכימיות, מיקרוביולוגיות ו ציטולוגיות .

במעבדה הביוכימית נמדדת רמת החלבון והגלוקוז ב-CSF: רמת חלבון גבוהה ורמת גלוקוז נמוכה מעידים על דלקת קרום המוח על רקע חיידקי, במעבדה ציטולוגית נספרים מרכיבי מערכת החיסון ב-CSF, דבר המעיד על תהליך דלקתי ובמעבדה מיקרוביולוגית מתרבתים את ה-CSF ובוחנים אותו תחת המיקרוסקופ על מנת לאתר את הגורם הספיציפי למחלה. מרבית המקרים של דלקת קרום המוח נגרמים כתוצאה מזיהום ויראלי (נגיפי) - 85%.

מחלה על רקע חיידקי (15%) היא דוהרת ומסכנת חיים ולכן במחלה חיידקית יחלו הצוותים הרפואיים במתן אנטיביוטיקה רחבת טווח עוד בטרם קבלת תשובת המעבדה המיקרוביולוגית באשר לגורם המחלה. דלקות קרום ה מוח על רקע חיידקי ו נגיפי נחשבות ל מדבקות .

עיקר ההדבקה בדלקת קרום המוח על רקע חיידקי מתרחשת על ידי יצירת אירוסולים (שיעול, עיטוש) וכן מגע קרוב עם החולה (נשיקה, אכילה ושתייה מכלים משותפים וכיוצ"ב), אולם אין המחלה מידבקת בהשוואה לשפעת ולכן שהייה בחדר עם חולה בדלקת קרום המוח לא תגרום בהכרח להדבקות. מרבית הזיהומים על רקע נגיפי מתרחשים כתוצאה מ-Enteroviruses, אשר מועברים על ידי מחזור צואה-פה ולכן הדרך הטובה ביותר למניעה של המחלה החיידקית והנגיפית היא על ידי שמירה על בידוד מגע עם חולה במחלה החיידקית והיגיינה נאותה. במידה שהתרחשה חשיפה בין חולה בדלקת קרום המוח על רקע Neisseria meningitidis או Haemophilus influenzae מזן B לבין הסובבים אותו, מומלץ לתת טיפול אנטיביוטי מונע לכל האנשים שהיו במגע עם החולה בזמן מחלתו לפני שהחל לקבל טיפול אנטיביוטי.

ה טיפול ה מונע הוא על ידי מתן ריפמפיצין, או ציפרופלוקסצין דרך ה פה . אין המלצה ל טיפול מונע ל אנשים ש היו ב מגע עם ה חולה ב דלקת קרום ה מוח ש נגרמה על ידי חיידקים אחרים. החיסון נגד Haemophilus influenzae מזן B, החיידק שטרם הכנסת החיסון לשוק היה אחראי למרבית מקרי תחלואה בילדים מתחת לגיל 5, מבוסס על יצירת נוגדנים נגד הקפסולה הפוליסכרידית של החיידק.

בעקבות הכנסת חיסון זה ל שוק ירדה ה תחלואה מ חיידק זה ב צורה משמעותית. ה חיסון נמצא ב שגרת ה חיסונים של מדינת ישראל. ה חיסון ניתן ב - 4 מנות ב גילאים : 2 חודשים, 4 חודשים, 6 חודשים ו - 12 חודשים. תינוק ש הגיע ל גיל 12 חודשים ו לא קיבל את ה חיסון ה מלא - מספיקות עבור ו שתי מנות חיסון ב הפרש של חודשיים ל השגת חסינות, ו מעל גיל 15 חודש מספיקה מנת חיסון אחת ל השגת חסינות מלאה. בצורה דומה, עם הכנסת החיסון כנגד החזרת, ירד אחוז החולים בדלקת קרום המוח על רקע Mumps virus בצורה משמעותית. החיסון כנגד Neisseria meningitidis נמצא יעיל כנגד הזנים A, C, W135, Y. פיתוח חיסון כנגד זן B נתקל בקשיים רבים, שכן נמצא כי הקפסולה בזן זה משרה אימונוגניות נמוכה ביותר כלפי מערכת החיסון, דבר שמקשה בצורה משמעותית פיתוח תרכיבי חיסון כנגדה.

לאחרונה פותחו שני חיסונים כנגד זן זה על ידי חברת נוברטיס (הטכנולוגיה נקנתה והחיסון מיוצר ומשווק על ידי GSK) חיסון שני פותח על ידי Pfizer והוא טרם משווק בישראל. החיסון כנגד Streptococcus pneumoniae נמצא יעיל מאוד (98% הגנה) כנגד הזנים השכיחים בהקשר של דלקת קרום המוח (סרוטיפים: 6, 9, 14, 18, 23).

ה חיסון ה חדש נמכר ב אופן פרטי.

תופעות ה לואי ה שכיחות מאוד של ו (10% או יותר ל כל אחת מ הן ) כוללות הפרעות ב אכילה , ישנוניות, בכי בלתי רגיל, כאב ראש, שלשול, הקאה, פריחה, כאב מפרקים, כאב שרירים, כאב ב אזור ה הזרקה (כולל כאב ה מונע פעילות יומיום רגילה), חום גבוה, הרגשה כללית רעה. דיון ב משרד ה בריאות על הכללת ו ב תוכנית ה חיסונים ה לאומית התקיים ב - 25/12/2018 .

דלקת קרום המוח