יו"ר ההסתדרות : "טבע זה מקרה של כשל אמיתי בעידוד התעשיה בישראל "

עוד אמר ניסנקורן כי יש לתקן את החוק לעידוד השקעות הון כך שתהיה התאמה בין מתן הטבות מס למחוייבות להעסקת עובדים בישראל . לעומתו , אמר שר הכלכלה אלי כהן, כי למרות טבע, אין בכוונתו לשנות את מודל ההטבות לחברות בינ"ל

"בואו נודה באמת, טבע היא כבר לא חברה ישראלית" אמר שר הכלכלה אלי כהן בוועידת גלובס לעסקים שנערכה לראשונה מזה 20 שנה בירושלים . הדברים נאמרו במקביל להודעת החברה כי בתוך שנתיים היא עתידה לסגור את שני מפעליה בעיר . הדבר היחיד שהקפיד עליו הדירקטריון זה שיהיה מנכ"ל ישראלי". עם זאת, כהן הבהיר כי אינו רואה עצמו משנה את מודל הטבות המס שממנו נהנתה טבע ונהנות חברות אחרות. "אני עובד כל יום להמשיך ולהביא לארץ חברות בינלאומיות. טבע לא כשלה בגלל הטבות המס אלא בגלל החלטות ניהוליות כושלות".

לדבריו החברות המקבלות הטבות מס מחוייבות בהעסקת עובדים, אולם השר לא התמודד עם השאלה מדוע אם כך אין הממשלה תובעת את השבת הכספים לאור פיטורי הענק . לדבריו , בשונה מהמלצות בנק ישראל, פועלת הממשלה דווקא להוסיף ולהוריד מיסים, בדגש על הפריפריה . "במהלך הממשלה האחרונה הפחתנו כל מס: מס חברות מ-26% ל-23% , מע"מ – אני אומר להמשיך את מגמת ההפחתה – זה הוכיח את עצמו. אנחנו בשפל היסטורי ברמת האבטלה , ויחס חוב תוצר שעומד על 60% ".

מנגד טען יו"ר ההסתדרות אבי ניסנקורן כי המסקנה המתבקשת ממשבר טבע היא כי יש לתקן את החוק לעידוד השקעות הון כך שתקבע בו באופן ברור הזיקה בין מתן הטבות המס למחוייבות להעסקת עובדים בישראל . "חברת טבע זה מקרה של כשל אמיתי בעידוד התעשיה בישראל . מי שלא רואה שהתעשייה בישראל בבעיה קשה מאוד – טחו עיניו מראות" אמר. "לא יכול להיות שמספיק שיש לך IT בגודל קטן – אתה כבר זכאי ל-6% הטבות מס. אתה רואה שזה לא עובד – שאתה 'מתחנף' לחזק ומתחנן שישאר בארץ ולא מציב שום קשר בין ההטבות הניתנות לו להישארות בארץ . ברגע האמת הוא לא שם עלייך ". ניסנקורן הבהיר כי שוחח בנושא עם שר האוצר משה כחלון, אך לא השיב האם השר נענה לקריאה .

עוד מתח ניסנקורן ביקורת חריפה על מדיניות הרכש הציבורי שאינה מחוייבת מספיק כלפי התעשיה המקומית . "רק במדינה הזויה, בכנסת ישראל מביאים את המרצפות מחו"ל כשיש מפעל שמייצר את המוצר הזה בירוחם . רק במדינה כמונו ביד ושם בונים במרצפות מיובאות ולא כחול לבן. כשחברי כנסת בתפקיד ממשלתי או פקידים בתפקיד ציבורי נוסעים לחו"ל ולאו דווקא נוסעים בחברת תעופה ישראלית, אתה חושב שמישהו היה נוסע בתפקיד רישמי מארה"ב עם חברה לא אמריקאית? תחרות זה דבר טוב, כולל תחרות מול יבוא, אבל גם מותר וחשוב לעודד כחול לבן ומדינת ישראל כושלת בזה ".

"ראיתי חברה שמבוססת על מוצר אחד. הקופקסון בשיאה הרוויחה בסביבות 10 מיליארד ש"ח בשנה , עם 0% מס. באותו שלב טבע נשענה על התרופה הזו . כשאתה נשען על תרופה מאוד מוצלחת ומאוד רווחית אתה הופך לשאנן " אמר עורך גלובס לשעבר אלי ציפורי, שהתריע כבר במהלך שנת 2015 מפני אפשרות שטבע תתקשה לעמוד בהתחייבויות הכלכליות הגדולות שלקחה על עצמה. לדבריו מנהלי טבע לקו בחטא הגאווה ולא זיהו נכון סיכונים במהלך הרכישה הכושלת של חברת אלרגן, אולם גם התקשורת נטתה לחבק את המהלך ואת המנכ"ל ארז ויגודמן שהוביל אותו . "אנחנו מטפחים אנשים, מוחאים להם כף, הופכים אותם לאלילים – כשהם למעלה. כשהם למטה אנחנו חובטים בהם בלי הפסק. העובדות הן גם לפעמים אופציה – ואנחנו צריכים להפוך אותם לנכס בסיס".

סטיבן טפר, אנליסט פארמה וביומד של בית ההשקעות IBI אמר כי התהליך שהוביל לקריסת החברה היה הדרגתי. לדבריו מיד אחרי חתימת ההסכם בין טבע לאלרגן החלו לדבר במהלך מערכת הבחירות בארה"ב על יוקר מחירי התרופות , דבר המהווה לדבריו 'ברבור שחור'. "זה כמובן פגע במניות בכל סקטור הפארמה , אבל זה היה יחסית קטן וללא השפעה מיידית על טבע" הבהיר. 'ברבורים שחורים נוספים שהופיעו היו קשיים מול הרגולטורים באירופה ובארה"ב , שהיו קשוחים למעלה מהציפיות של טבע ודרשו ממנה להפטר משורה של פרוייקטים בעקבות הרכישה מחשש שהשוק יפגע. "שם אני ועוד מומחים הבנו שהעסקה היא לא רק יקרה אלא מאוד יקרה – ובשלב הזה עלתה האפשרות שאולי טבע צריכה לבטל את העסקה . במיליארד או מיליארד וחצי ש"ח אפשר היה לבטל את ההסכם ".

לדבריו , ביקשה טבע בהסכם לשמר את מעמדה בשוק הגנרי , דבר שהיה בו היגיון אסטרטגי על רקע פקיעת הפטנט על הקופקסון , אלא שייתכן שהיה מקום לכל הפחות לפעול להורדה משמעותית במחיר העסקה . "בסופו של דבר היא לא הורידה את המחיר ולא ביטלה את העסקה . בשלב הבא היה גיוס חוב, בריבית מאוד זולה אמנם. אחרי זה הופיעו עוד שני ברבורים, תחרות מאוד קשה בתחום הגנריקה בארה"ב , בעיקר מצד הקניינים הגדולים שיצרו סוג של קרטל ודחפו את המחירים למטה , וה -FDA שאישר בסיטונאות מוצרים למתחרים אבל טבע לא קיבלה אישורים למוצרים חדשים, מה שגרם לקריסת המנייה ולאיבוד האמון בה – ואותו חוב שנראה היה בהתחלה כנכס של מימון זול – הפך לנטל ". להערכתו של טפר, לחברה צפויות עוד שנתיים או שלוש קשות בטרם תתייצב כחברה רזה ויעילה .

לדברי ליזי-שוב לונדון, שותפה וסמנכ"לית בחברת ההשמה נישה, האבטלה הנמוכה במשק היא מצב אידאלי לקליטת העובדים שיפוטרו ויפרשו מהחברה . לדבריה , איננה חוששת לעובדי מטה טבע בפתח תקווה והמפעלים בירושלים . "המספרים שלנו מדברים על זה ש-50-60% ימצאו עבודה בתוך עד שלושה חודשים וייתכן שגם ישפרו את תנאיהם ". גם כימאים הם לדבריה מקצוע נחוץ מאוד כיום בישראל , שאין לו די לומדים והיא צופה שהעובדים בתחום זה ייקלטו במהרה. "הבעיה המרכזית היא החוקרים הביולוגים – שמענו כולנו על בריחת המוחות – יש מאות אנשים מצויינים שמחכים בעולם והיו רוצים לחזור לארץ והם לא יכולים, ועליהם נוספו כרגע כל הקבוצה הזאת ". לונדון הביעה תקווה שיפנו לתחום הייזמות ואמרה כי "אם הם יהיו יזמים אולי נראה את הקופקסון החדש שטבע לא הצליחה לייצר"; אולם יש לציין כי בלא השקעה ממשלתית משמעותית, מחקר יזמי בתחום פיתוחי התרופות הוא תחום יזמי בסיכון גבוהה ביותר, וספק האם יוכל לפרנס עובדים אלו.

קבוצה נוספת שלונדון הביעה חשש ביחס אליה היא עובדי מטה ותיקים המועסקים בטבע עשרות שנים, ושלדבריה , יתקשו להתאים עצמם לשוק העבודה הדינמי , שאף לא יוכל להציע להם תנאי שכר דומים לאלו מהם נהנו עד היום.

אסון טבע:יו"ר ההסתדרות: "טבע זה מקרה של כשל אמיתי בעידוד התעשיה בישראל"

החוק_לעידוד_השקעות_הון

אבי_ניסנקורן

ליזי_שוב_לונדון


ביקורת חריפה נגד מנכ"ל וולס פארגו בסנאט האמריקני

ג'ון סטומפף, מנכ"ל הבנק השני בגדלו בארה"ב , הוזמן לשימוע בפני ועדת הבנקאות של הסנאט על רקע אישומים להתנהלות לא תקינה מצד אנשי המכירות של הבנק . במשך קרוב לשלוש שעות הטיחו בו הסנאטורים מילים קשות.

ג'ון סטומפף, מנכ"ל וולס פארגו,חברת שירותים פיננסיים אמריקנית רב-לאומית, נראה מעט מופתע מהמילים החריפות שהטיחו לעברו סנטורים מכל קצוות הקשת הפוליטית במהלך שימוע שנערך ביום שלישי האחרון בנוגע להאשמות להתנהלות לא תקינה של עובדיו .

במשך קרוב לשלוש שעות היה מנכ"ל הבנק השני בגדלו בארה"ב נתון לביקורת קשה מצד חברי הפאנל שאף קראו לו להתפטר. הסנאטורים לחצו את סטומפף ביחס לטענות מהרשויות הרגולטוריות לפיהן פתחו עובדי וולס פארגו מיליוני חשבונות ללא אישור, העבירו לתוכם כספי לקוחות ואף רשמו אנשים לשירותי בנקאות מקוונים. כל זאת במאמץ קדחתני לעמוד ביעדי המכירות שהוצבו להם .

כרטיסי בנק הונפקו והופעלו , כמו גם קודים סודיים, וכל זאת ללא ידיעת הלקוחות , כך טענו בתחילת החודש הרשויות במדינת קליפורניה והרשויות הפדרליות , כאשר הטילו על החברה מסן פרנסיסקו קנסות בגובה כולל של 185 מיליון דולר.

למרות שניתן לכנות חלק מהתנהלות ועדת הבנקאות של הסנאט "תיאטרון פוליטי", חברי הוועדה הראו אחדות בין-מפלגתית נדירה בגינוי וולס פארגו ולא היו שבעי רצון מגילויי החרטה של סטומפף.

"מילים רכות לא יספיקו" אמר לסטומפף הסנאטור שרוד בראון מאוהיו , החבר הדמוקרטי הבכיר ביותר בוועדה , "אלה לא היו 'מוצרים לא רצויים' שנוצרו באופן קסום. זו הייתה הונאה. הונאה שלא תיקנת או לא תיקנת מספיק מהר".

סטומפף אמר כי הוא חש "צער עמוק" על כך שהבנק לא היה אחראי מספיק מול לקוחותיו ולא פעל בנושא מוקדם יותר. לטענת הבנק 2.6 מיליוני דולר הושבו ללקוחות עבור עמלות על מוצרים שנמכרו להם ללא אישור.

סנאטורים משתי המפלגות , כאמור, התקיפו את המנכ"ל ללא הרף. בוב קורקר, סנאטור רפובליקני שמרני מטנסי , אמר כי תהיה זו "רשלנות פושעת" אם וולס פארגו לא יצמצם את שכר הבכירים שלו . אליזבת וורן, הסנאטורית הדמוקרטית ממסצ'וסטס המבקרת תדיר את וול סטריט, קראה לפתוח בחקירה פלילית נגד וולס פארגו וסטומפף וטענה כי המנכ"ל גילה "מנהיגות פחדנית" במהלך התקופה הארוכה בה פעל הבנק באופן לא תקין.

"אני חושב שהוא ננזף בעצמה שקצת טלטלה אותו " אמר כריס קוטובסקי, אנליסט בחברת אופנהיימר ושות' . הוא השווה את התנהגותו בשימוע לאופן "היציב והמחושב " בו הוא מתנסח בדרך כלל.

יעדי המכירות האגרסיביים של הבנק ידועים בענף כבר שנים ארוכות. משק בית ממוצע של לקוח בוולס פארגו רכש בממוצע יותר משישה מוצרים בנקאיים. מדד שבכירי הבנק היו מדגישים בכל דיווח רבעוני למשקיעים . הבנק אפילו פתח ביוזמה להעלות את מספר המוצרים הממוצע לשמונה , אם כי לא הגיעו מעולם ליעד זה. סטומפף כינה את הרעיון לשכנע לקוחות לקנות עוד ועוד מוצרים "העמקת מערכת היחסים ".

חברי ועדת הסנאט לא קיבלו את הטענה שסטומפף ובכירים אחרים בבנק לא ידעו על הבעיה עד 2013 – כשהלוס אנג'לס טיימס חשף את הפרשה . העבירות החלו, ככל הנראה , מספר שנים קודם לכן כפי שאמר סטומפף בתשובה לשאלות .

בלטה בהיעדרה מהשימוע קארי טולסטד, מי שעמדה בראש חטיבת הבנקאות הקמעונאית של וולס פארגו, שהודיעה ביולי האחרון כי תפרוש השנה מהבנק וצפויה לקבל חבילת פיצויים בשווי של קרוב ל-125 מיליון דולר.

הסנאטורים תקפו את סטומפף בחריפות על חבילת הפרישה של טולסטד ודרשו שיסביר מדוע לא השמשה מועצת המנהלים של בנק – בה הוא מכהן כיו"ר – בסמכותה לשלול אותה ממנה . בתגובה לשאלה נוספת של וורן, אמר סטומפף כי הבנק לא שקל בשום שלב לפטר את טולסטד.

במסגרת הסכם הפשרה שחתם עם הרשויות , לא הודה הבנק בעבירות המיוחסות לא אך גם לא הכחיש אותן . מאוחר יותר הודיע דובר של וולס פארגו כי בכוונתם להפסיק את שיטת יעדי המכירות עד תחילת ינואר 2017.

סטומפף נתן במהלך השימוע מעט פרטים על 5,300 העובדים שפוטרו בעקבות הפרשה . לדבריו פוטרו "פקידי בנק, מנהלי בנק, מנהלים של מנהלים ואפילו נשיא אזור". לא מספיק גבוה בפירמידה , אמרו הסנאטורים בתגובה .

בעולם:ביקורת חריפה נגד מנכ"ל וולס פארגו בסנאט האמריקני

ועדת_הבנקאות_של_הסנאט

התנהלות_לא_תקינה

הרשויות_הרגולטוריות

מיליוני_חשבונות

יעדי_המכירות

הנפקות_והפעלות

בכירי_וולס_פארגו

כריס_קוטובסקי

האופן_היציב_והמחושב

חבילת_פיצויים

מועצת_המנהלים


השביתה בנתב"ג בוטלה, המדינה חויבה לבדוק את טענות בקרי הגבולות

מאז שנכנסה מערכת חישוב השכר 'מרכבה' לשימוש , חווים העובדים שיבושים קשים בתשלום המשכורת . בדיון בביה"ד לעבודה חייבה השופטת גילצר-כץ את המדינה לממן רו"ח שיערוך תחשיב אישי לכל עובד, ומנעה מהעובדים לנקוט צעדי מחאה בשלישי הקרוב

בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב הורה למדינה לשבת עם נציגות בודקי המעברים , ולמנות רואה חשבון שיערוך תחשיב אישי לכל עובד ועובד , על מנת לוודא האם קיבל את מלוא שכרו , בתוך 30 יום. עוד הורתה השופטת לעובדים שלא לנקוט בצעדים הארגוניים שתוכננו ביום שלישי הקרוב .

על פי החלטת השופטת אריאלה גילצר-כץ, נדרשת המדינה להידבר עם ההסתדרות ונציגות העובדים ולהעביר לידיה נתונים כגון דו"חות הנוכחות של העובדים וחוקת הנוכחות החדשה שגובשה על ידיה , בלא הסכמת ההסתדרות . רואה החשבון שהשופטת קבעה שימונה כמומחה מטעם בית הדין הוא רו"ח שלומי רז ממשרד ברזילי, ושכרו ישולם על ידי המדינה . כמו כן נקבע כי המדינה תשלם לעובדים בגין חודשים יוני ואוגוסט 2019 את אותו השכר ששולם להם בחודשים המקבילים בשנה שעברה . במידה ובתום החישוב יימצא כי שכרם שולם ביתר , יוכלו לשלם את ההחזר בעד 12 תשלומים.

במרץ השנה עברה המדינה למערכת שכר חדשה, מרכבה, המחליפה את מערכת השכר הישנה לביא. לטענת בקרי הגבולות , מאז מעבר המערכת חלו ליקויים בתשלום שכרם , ששולם להם בחסר , ועל בסיס 'מקדמות' שאינן מציגות את רכיביו כנדרש . בנציגות העובדים טוענים כי המדינה עשתה שימוש במעבר למערכת החדשה גם על מנת לכפות בפועל 'חוקת נוכחות' חדשה שגובשה באופן חד צדדי ובלא הסכמתם .

"עברו למערכת שכר חדשה על חשבוננו "

"לגבי הדיליי או העיכוב בתשלומים , המערכת עלתה במרץ . תוך כדי עלייה למערכת , נוצר אפיון מדוייק יותר איך נכון לזקוף את ימי החופשה והמחלה למי שבמשרה חלקית, על פי המודל החדש . זה הצריך כמעט לכתוב את כל הקוד מחדש" " הסבירה עו"ד איריס גלילי מטעם המדינה . "נוצר מצב שתוך כדי שהמערכת עולה לאוויר , בתנועה , גם מתקנים את התקלות ". לדבריה , העובדים בכל מקרה, קיבלו בתלוש יוני את ההפרשים . עם זאת, לשאלת השופטת האם תהיה מוכנה להתחייב על כך, השיבה: "האם המדינה חייבת כסף לעובדים או לא? נדע את זה בהנחה שהמערכת תסגר ותתייצב ביולי , לקראת תלוש ספטמבר. אם פתאום העובדים יציפו בעיית מאקרו גדולה שאנחנו לא יודעים אז יכול להיות. הדברים הללו צצים תוך כדי".

"עברו למערכת שכר חדשה על חשבוננו ", אמר רן קופל מחזיק תיק רשות האוכלוסין וההגירה בהסתדרות עובדי המדינה . "הפכו אותנו לשפני ניסוי למרות שביקשנו מראש סימולציות שכר – לא קיבלנו, והתרענו על כך. המצב הוא שעובדים מקבלים בחסר , או שאינם יודעים אם הם מקבלים בחסר , והמדינה גם היא לא יודעת אם היא חייבת כסף וכמה . והפיתרון לא נראה באופק ". עורכי הדין מטעם הלשכה המשפטית של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות , הדגישו כי הדבר חמור שבעתיים כשמדובר במדינה כמעסיק . "עובדים צריכים לקבל את השכר שמגיע להם ולדעת איך הוא משולם. זה לא מעסיק קיקיוני, זה המדינה " אמרה עו"ד חנה שניצר. "אני מבקש מההרכב לדמיין לעצמו שהמעסיק שהיה מספר לכם את הסיפורים הללו היה מעסיק פרטי ולא מדינת ישראל" הוסיף עו"ד אלעד מורג. "רק למדינה משום מה יש את הציפיה לסלחנות הזו . אם בית הדין יקבע שעל כל שקל שלא שולם ישולמו פיצויי הלנה, יהיה פתרון".

"רק אתמול הסכים משרד האוצר להידבר איתנו ישירות", הוסיף עו"ד מאיר אסרף ממשריד בני כהן ושות' המייצג את ארגון עובדי רשות האוכלוסין וההגירה , כשהוא מדגיש "בשישי ושבת ישבנו והסברנו לאוצר את עומק וגודלה של הבעיה . יש כאן עובדים עם פערי שכר שמגיעים ל-3,000 ש"ח בין השכר שמגיע להם מול השכר שקיבלו בפועל – זה מצער שבמקום לקבוע את הפגישה שאמורה הייתה להתקיים היום בבוקר כדי לפתור את המשבר – קיבלנו בקשת צו מניעה".

זהבית עמון מנהלת תחום שכר באגף החשב הכללי באוצר , העומדת גם בראש הצוות המיוחד שהקים לנושא , טענה כי 95% מהליקויים שנמצאו במרכבה תוקנו, וכי נותרו ליקויים מעטים הנוגעים לקבוצה בת 13 עובדים בלבד הצפויים להיות מתוקנים כבר ביומיים הקרובים .

מעברי הגבול:השביתה בנתב"ג בוטלה, המדינה חויבה לבדוק את טענות בקרי הגבולות

בקרי_הגבולות

הסתדרות_עובדי_המדינה


העובדים יעברו בדיקת קורונה בכניסתם לישראל , וייכנסו לבידוד של שבועיים. הממשלה אישרה גם מעבר של נציגים דיפלומטיים במעבר טאבה ונהר הירדן

הממשלה אישרה היום (שישי) את הצעת משרד הבריאות לאפשר כניסת עובדים זרים ירדנים לעבודה בענף המלונאות באילת . ההחלטה תאפשר את כניסתם של 700 עובדים, שיוכלו להיכנס לשטח ישראל במעבר ערבה במועד שייקבע שר הפנים . כל עובד יצטרך לעבור בדיקת קורונה עם כניסתו . לאחר מכן הם ייכנסו לבידוד , באחריות בתי המלון , בהתאם להנחיות משרד הבריאות . אתמול (חמישי) דרש יו"ר התאחדות המלונאים , אמיר חייק, שהממשלה תאשר הבאת 2,000 עובדים מהפיליפינים לעבודה במלונות בכל הארץ .

בנוסף החליטה הממשלה כי נציגים דיפלומטיים יהיו רשאים לעבור גם דרך מעברי הגבול היבשתיים – טאבה ונהר הירדן , החסומים למעבר .

החלטה נוספת קובעת כי אדם שייצא דרך מעבר טאבה לצורך הומניטרי או חיוני, יוכל גם לחזור דרכו .

מוקדם יותר החליטה הממשלה כי שרת התחבורה , מירי רגב, תמנה עובד בכיר של משרדה לעמוד בראש ועדת ההשגות על החלטות ועדת החריגים לכניסה ויציאה מישראל , שמוסמכת לפי התקנות הנוכחיות לאשר יציאה מישראל של אנשים שלא התחסנו לקורונה .

הממשלה אישרה כניסת 700 עובדים ירדנים לעבודה במלונות באילת

עובדים_זרים_ירדנים

כניסת_עובדים_זרים_ירדנים

בידוד_של_שבועיים

נציגים_דיפלומטיים

מעברי_ה_גבול_ה_יבשתיים

משרד_ה_בריאות

אישרה_היום__שישי__את_הצעת

הנחיות_משרד_ה_בריאות

יציאה_מ_ישראל


במכתב ששוגר היום (ג׳) גם לשרת התחבורה מיכאלי ולמנכ"לי חברות התעופה כתב ארנון בר-דוד: "המשק מתחיל להראות סימני התאוששות, אבל אסור להפקיר את אלו שנותרו מאחור"

"יש לפעול במהירות להזרמת כספים להצלת ענף התיירות , חברות התעופה וסוכני ומשרדי הנסיעות המעסיקות אלפי עובדים", כותב היום (ג׳) יו"ר ההסתדרות ארנון בר-דוד לשר האוצר אביגדור ליברמן, "המשק מתחיל להראות סימני התאוששות, אבל אסור להפקיר את אלו שנותרו מאחור".

במכתב שנשלח גם לשרת התחבורה מירב מיכאלי ולמנכ"לי חברות התעופה אל על, ארקיע וישראייר , כתב בר-דוד: "ההסתדרות היתה זו שהתגייסה להוביל את הצלת הענף ואת שיקומו מנזקי המשבר , דרך הסכמי הבראה והתייעלות חסרי תקדים, תוך הירתמות כלכלית משמעותית.

"ההסתדרות העבירה לאל על 10 מיליון שקלים לפיצויי פיטורים מוגדלים עבור עובדים שנדרשו לסיים את העסקתם , ועוד 5 מיליון שקל כדי לסייע לחברת ארקיע לשרוד את המשבר .

"התרומה הכספית של ההסתדרות לשיקום הענף נמשכת גם היום. ההסתדרות נכנסה מתחת לאלונקה והסדירה באופן זמני סיוע כלכלי למאות עובדים בחברות אל על וארקיע , שעדיין שוהים בחל"ת , בסך 666 שקל לעובד מדי חודש.

"ההסתדרות תמשיך לפעול בכל החזיתות כדי לעזור לענף התעופה ולמנוע את קריסתו , אבל אנחנו לא יכולים להחליף את מקומה של המדינה ".

ארנון בר-דוד חתם את המכתב לשר האוצר ליברמן: "כעת כשעיניך נשואות לייצוב המשק , חשוב שענף התעופה שמהווה נכס אסטרטגי לאומי יקבל תמיכה ישירה מהמדינה .

"לנוכח גודל השעה , אני פונה אליך באופן אישי בבקשה לפעול במהירות להזרמת כספים להצלת ענף התעופה בישראל . הזרמת כספים מידית לשיקום חברות התעופה נדרשת ונחוצה כדי להציל אלפי מקומות עבודה".

יו״ר ההסתדרות לשר האוצר: ״להזרים כספים להצלת התיירות, התעופה וסוכני הנסיעות״

חברות_התעופה

מנכלי_חברות_התעופה

ארנון_בר_דוד


ליאור בן דוד, שחקנית נבחרת ישראל בכדורמים : "להילחם כדי לנצח"

לקראת המשחק המכריע בין ישראל לשוויץ שוחחנו עם ליאור בן דוד, שחקנית נבחרת ישראל ומכללת סן חוזה סטייט על ענף הכדורמים בארץ , ועל סיכוי הנבחרת לעלות לאליפות אירופה הקרובה , זו השנה השנייה ברציפות

ביום שבת הקרוב בשעה 16:00 תארח נבחרת הנשים של ישראל בכדורמים את נבחרת שוויץ במשחק הראשון מבין השניים במאבק על כרטיס לאליפות אירופה הקרובה . הענף נמצא בתנופה אדירה בשנים האחרונות ומצליח להתקדם בצעדי ענק לעבר המטרה המרכזית שלו , העפלה לאוליפיאדה בפאריז בשנת 2024. לקראת המשחק אמרה ל'דבר ספורט' ליאור בן דוד, שחקנית נבחרת ישראל ומכללת סן חוזה סטייט: "כל התקופה האחרונה השתפרנו, עלינו ברמה מאוד. יש פה שחקניות צעירות מאוד מוכשרות, הנבחרת עובדת בצורה מדהימה, אין לי שום ספק שאנחנו נעלה."

רגע השיא של הענף כולו היה העפלה של נבחרת הנשים לאליפות אירופה ב-2018. במוקדמות אותו טורניר ניצחה נבחרת ישראל בצמד משחקים את נבחרת פורטוגל ב-14:10 בישראל וב-11:9 בליסבון . בכך הבטיחה הנבחרת את השתתפותה הראשונה אי פעם באליפות אירופה לגברים או לנשים . במהלך אליפות אירופה ישראל התקדמה עוד שלב חשוב אחד וסיימה את הטורניר במקום ה-10 מ-12 משתתפות.

אחת השחקניות הבכירות בסגל הנבחרת הצעירה של ישראל היא ליאור בן דוד בת ה- 21. בן דוד, במקור מקיבוץ רמות מנשה, שיחקה לאורך כל הקריירה שלה בקבוצת הפועל יקנעם והעונה תהיה אחת משתי הנציגות הישראליות בליגת המכללות היוקרתית של ארה"ב, ביחד עם שוערת הנבחרת ענבר גבע.

בן דוד אהבה לעסוק בספורט מגיל צעיר, את משחק הכדורמים היא גילתה בגיל 10 כאשר הגיעה לקיבוץ שלה קפטנית הנבחרת ביורו הקודם ומאמנת קבוצת הפועל יקנעם שונית סטרוגו. סטרוגו החליטה להקים מועדון כדורמים חדש. היא עברה בין הישובים באזור והזמינה ילדות ונערות להצטרף לספורט המאתגר והלא כל כך מוכר באותה תקופה. בן דוד בת ה-10 התלהבה והצטרפה לקבוצת הילדות .

כבר בתחילת דרכה התאהבה בן דוד במשחק המים הקבוצתי , החלה לגלות כישרון רב ותפסה את העין של בכירי הענף המתחדש . כבר בגיל 14 הנחשב לצעיר מאוד, זומנה בן דוד להתאמן לצד הנבחרת הבוגרת וסומנה כאחת הצעירות המבטיחות שיגדלו להוביל את נבחרת הנשים בתהליך הארוך בתוכנית הרב שנתית בדרך לאולימפיאדה .

בראיון ל'דבר ספורט' מספרת בן דוד על תחילת דרכה בנבחרת הבוגרת ועל ההקמה מחדש של הנבחרת . "הנבחרת לא היתה פעילה במשך תקופה מסוימת, כאשר החלו לבנות מחדש את הנבחרת הביאו גם בנות צעירות יותר ובערך בגיל 14 התאמנו חמש נערות במקביל לבוגרות . מגיל 15 התחלנו להשתלב בנבחרת הבוגרת ".

במהלך שרותה הצבאי שירתה בן דוד כספורטאית מצטיינת במטרה להמשיך לשחק כדור מים ברמות הגבוהות ובמקביל ליצור את הדרך להגשים חלום ולהשיג מלגה ללימודים בארה"ב והשתתפות בליגת המכללות האמריקאית . בן דוד חיפשה להגיע לאוניברסיטה עם תוכנית כדורמים טובה ולימודים איכותיים. הקיץ היא הגשימה את חלומה , קבלה מלגה והחלה ללמוד באוניברסיטת סן חוזה סטייט. "הליגה שלנו מתחילה בינואר . כל התקופה הזאת היא רק עוד הכנה לקבוצה . אני לאט לאט משתלבת, מרגישה מאוד טוב שם. זה אימונים אחרים. יש להם מנטליות אחרת. יש הרבה יותר הערכה. בקליפורניה הספורט מים הוא ספורט מאוד נפוץ, אין משהו שלא יודע מה זה כדורמים, בניגוד לישראל . כולם מכירים משהו או שיחקו בעברם , זה מדהים. הכדורמים גם נתן לי פתח להשכלה גבוהה ולצאת לחוויה מדהימה ושונה ".

בן דוד הייתה שחקנית מרכזית בהעפלה לאליפות אירופה הקודמות . היא מספרת על החוויה האדירה שחוותה ביחד עם השותפות שלה לקבוצה , כאשר הן הצליחו לנצח את פורטוגל ולעשות היסטוריה בענף . "הייתי בכמה מוקדמות של אליפויות אירופה. כאלו שטסנו כדי לנסות להעפיל ולא חשבנו שיש לנו סיכוי להעפיל וכאלו שמאוד חשבנו והאמנו שיש לנו סיכוי ונלחמנו ולא יצא. ובאמת זאת הייתה הפעם הראשונה שהעפלנו . יצא לי לשחק באליפויות אירופה לנערות , אבל בוגרות זה עולם אחר לגמרי. זאת חוויה מטורפת. המשחק שניצחנו בפורטוגל (בהצלבה ), היה אושר עם הקבוצה , אין לי איך להסביר את זה במילים . הכי התאמצתי להיות באותו הרגע עם הקבוצה והבנות האלו . נלחמנו אחת בשביל השנייה וזה היה מדהים, באותו רגע זה לא נקלט שעלינו סוף סוף".

בעקבות ההעפלה לאליפות , נבחרת הנשים הישראלית קיבלה חשיפה רחבה יותר בתקשורת הישראלית ובמקביל האמונה שהנבחרת יכולה להגיע בשנים הקרובות לרמות הגבוהות בעולם , פיתחו את התיאבון והגדילו את ההשקעה באימונים , כדי להמשיך להשתפר ולהצליח לתת פייט אמיתי לנבחרות הטובות באירופה . "מאז התחלנו להתאמן מאוד מאוד קשה בתקופה מאוד ארוכה, המון עומס. אני חושבת שמאוד השתפרנו. הגענו לאליפות אירופה במטרה לשחק הכי טוב שיכולנו ולהציב את המטרות שהצבנו לעצמנו . זה לשחק מול השחקניות הכי טובות בעולם , כי אירופה מאוד חזקה בכדורמים . זה בנות שהשתתפו במספר אולימפיאדות. זה לימד אותנו המון. זה היה מקור מאוד טוב לשאוב ממנו השראה. איך שהן מתאמנות, איך שהן עושות את החימום , איך שהן מתייחסות לכל דבר באופן מאוד רציני. זאת חוויה מטורפת, אני נהנתי מאוד. זה לגמרי אחת החוויות הכי עוצמתיות שיצא לי לחוות בתור שחקנית כדורמים".

לקראת משחקי ההצלבה מול שוויץ, בן דוד מפגינה אופטימיות ואמונה ביכולות של נבחרת ישראל לשחזר את ההישג ולהעפיל בפעם השנייה ברציפות לאליפות אירופה. "עכשיו אנחנו עוד רגע במשחק המוקדמות לאליפות הקרובה . אנו גם בהתרגשות עצומה, הרבה תקוות ואני מאמינה בנו מאוד שאנחנו יכולות להצליח ואין לי ספק שאנחנו יכולות לעלות עוד פעם לאליפות הקרובה . כל התקופה האחרונה השתפרנו, עלינו ברמה מאוד. יש פה שחקניות צעירות מאוד מוכשרות, הנבחרת עובדת בצורה מדהימה אין לי שום ספק שאנחנו נעלה. אנחנו בסוף ההכנות ונשאר לנו רק להגיע ולהילחם כדי לנצח בצמד המשחקים האלו ".

בן דוד מספרת במהלך הראיון על החשיבות של נערות צעירות ישחקו כדורמים, כענף ספורט שמעניק כלים חשובים לחיים עצמם. פיתוח היכולות החברתיות שלהן , פיתוח האמונה העצמית והיכולת לעבוד כחלק מקבוצה . "קודם כל זה נתן לי הרבה חברות לחיים .. בתור ערכים, ספורט קבוצתי הוא ממש לדעת איך להשתלב בקבוצה ולדעת איך להיות חברה בקבוצה מסוימת. איך אני קוראת אנשים? איך אני מסתדרת בקבוצה . במהלך דינמיקה של קבוצה איך אני תורמת בצורה הטובה ביותר לי ולשחקניות שאיתי במים וגם למאמנים שבחוץ . באופן אישי זה גם הרבה מאוד התמדה. לדעת לעבוד קשה ולא לוותר לעצמי . גם אם אני עכשיו בתקופה לחוצה וגם אם עכשיו השרירים תפוסים, באימון אני אתן את הכי חזק שלי . אדחוף את עצמי ואת החברות שלי שאיתי עכשיו במים ".

בן דוד שטעמה את אליפות אירופה וראתה את היחס לענף בארה"ב , חולמת לראות אותו ממשיך לגדול ולהתפתח גם בישראל . "עכשיו שאני חווה את ארה"ב ואת קליפורניה אז החלום הכי גדול שלי הוא שענף הכדורמים יגדל ויתעצם ולא יהיה מישהו בארץ שאני אגיד לו כדורמים ואז אני אצטרך להסביר לו שזה קצת כמו כדוריד רק במים . שיהיה הרבה יותר שחקנים צעירים וכך הרמה תעלה. שתהיה הרבה יותר חשיפה. אין לי ספק שנצליח להגיע לאולימפיאדה בעשר השנים הקרובות וכמובן להתחיל להיות מדורגות יותר ויותר גבוה. לפרוץ את השישיה הזאת ושמה להיות מדורגות כמה שיותר גבוה. זה הולך לכיוון טוב מאוד, אין לי ספק שהדברים ישתנו לטובה וישתפרו ".

נבחרת ישראל חייבת לנצח את שוויץ ולהעפיל לאליפות אירופה הקרובה . העפלה לאליפות שנה שניה ברציפות היא תקיעת רגל רצינית ברמות הגבוהות . בעקבות ההישגים האחרונים ישנה אמונה גוברת שהענף נמצא בכיוון טוב ומתקדם בקצב מצוין לעבר סגירת הפערים משאר הנבחרות באירופה . גדילה בחשיפה תיצור גדילה בכמות הספורטאיות . מאגר גדול יותר של ילדות יאפשר את מציאתן של הכישרונות הגדולים ביותר להמשך ההתקדמות המקצועית של הענף .

ספורט:ליאור בן דוד, שחקנית נבחרת ישראל בכדורמים: "להילחם כדי לנצח"

ליאור_בן_דוד

נבחרת_ישראל_בכדורמים

מכללת_סן_חוזה_סטייט

ענף_הכדורמים

אליפות_הקרובה

אליפות_אירופה

נבחרת_פורטוגל

ליגת_המכללות

שונית_סטרוגו

ההעפלה_לאליפות

שחקניות_אירופאית


רבנים לזכויות אדם: אלו ההתפתחויות החיוביות בתחום זכויות האדם של השנה החולפת

המסמך , שפורסם לרגל חג הסוכות על ידי הארגון , מכיל בתוכו שינויים משמעותיים שחלו השנה בתחום הזכויות החברתיות . בין ההתפתחויות שצויינו : העלאת קצבאות הנכות וחוק חדלות פירעון

ארגון רבנים למען זכויות אדם מפרסם לרגל חג הסוכות את אסיף הזכויות – ההתפתחויות החיוביות בחברה הישראלית בתחום זכויות האדם והזכויות החברתיות . התפתחויות חיוביות מרכזיות העולות מן המסמך : העלאת קצבאות הנכות וחוק חדלות פירעון שעבר בכנסת .

ללכת לקראת העניים

בעקבות מסקנות הוועדה למלחמה בעוני השיק משרד הבריאות תוכניות ומחקר להעלאת מודעות של עובדי בריאות למי שחיים בעוני .

העברת חוק חידלות פירעון ושיקום כלכלי: בארגון רבנים לזכויות אדם ציינו כי השנה, לאחר שנים רבות של עבודה מאומצת של הארגון , עבר החוק עם תיקונים חברתיים משמעותיים, שעיקרם הוא חיזוק ההגנה על דירת המגורים של החייב . החוק החדש יוצר הליך ברור המוביל חייבים להפטר (מחיקת חלק מהחוב ) ואפשרות לפתיחת דף חדש ושיקום . ההבטחה לשיקום המופיעה בכותרת החוק עדיין איננה מעוגנת בתקנות – ויש סימן שאלה האם זו הבטחה שתמומש ואיך היא תמומש.

עו"ד בקי כהן-קשת מרבנים למען זכויות האדם אמרה עם חקיקת החוק : "דאגה שנותרה על כנה היא קיומם של מסלולים נפרדים לחייבים החיים בעוני ולאלו שלא , כשדווקא הראשונים מנותבים לטיפול ההוצאה לפועל , גוף שמכוון לגבייה ולא ברור כיצד השיקום המופיע בכותרת החוק יבוא בו לידי ביטוי. הוועדה הקשיבה לקולות של אנשים החיים בעוני שהופיעו בוועדה ותרמו מהידע שלהם לחוק הסופי , וקיבלה חלק מהתיקונים שרבנים למען זכויות האדם הציעו. אחד הנושאים המשמעותיים שבו הצלחנו לשפר את מצב החייבים החיים בעוני הוא בהגנה על דירת המגורים שלהם ".

תקנות חדשות ייקלו על הורים החיים בעוני לרכוש השכלה אקדמית: לפני שש שנים, בעקבות פנייה למרכז הזכויות של רבנים למען זכויות אדם, נחשף מצב בו הורים עצמאיים (חד הוריים) שמקבלים הבטחת או השלמת הכנסה יכולים ללמוד לתואר ראשון אך חייבים להתייצב בלשכת התעסוקה ושם עלולים לשלוח אותם לעבודה שלא תאפשר להם ללמוד. בפברואר השנה, אחרי שש שנים של עבודה, העבירה הכנסת תקנות שקובעות את התנאים לפטור מהתייצבות בשירות התעסוקה עבור הורים אלו. התקנות קובעות שבשנת 2018 הורה עצמאי שעובד ולומד 30 שעות בשבוע יהיה פטור בכלל מהתייצבות , והחל מ-2019 הפטור יחול על מי שלומד ועובד 36 שעות. בנוסף נאמר בדיון בכנסת כי אסור להפנות לעבודה שתפריע לשעות הלימודים .

זכויות פלסטינים

השנה הורה בג"ץ לממשלה לא לחסום מעבר של חולות סרטן מעזה לטיפולים במזרח ירושלים. בית המשפט טען שאין לפגוע בנשים רק כי בני משפחה שלהן חברים בחמאס . "השימוש בחולה הזקוקה נואשות לטיפול רפואי כ'מנוף לחץ' אינו תואם את ערכי המדינה " – קבע בג"ץ.

בנוסף , המדינה העניקה מעמד ללהט"ב פלסטינים להם בני זוג ישראלים: על אף שלא מדובר במדיניות עקבית ומקיפה ישנם מקרים בהם ישראל מעניקה מקלט ללהט"בים פלסטינים החוששים מרדיפה בתחומי הרשות הפלסטינית ולהם בן זוג ישראלי. חוסר העקביות מעלה שאלות הן מכיוון שלא מדובר בהחלטה מוסדרת והם מכיוון שהפלסטינים עדיין מוגבלים בהיבטים רבים, כמו לדוגמה הוצאת רישיון נהיגה, אך בכל זאת ראוי לציין שקיים מאמץ הומניטרי ישראלי כלשהו ככל שזה נוגע ספציפית לפלסטינים הנרדפים על רקע העדפתם המינית .

בנוסף , הארגון הצליח להשיב אדמות פרטיות של פלסטינים לאחר שהן הוגדרו כחלק מהתוכנית להרחבת ההתנחלות שמעה: לאחר שהמדינה לא הכירה בכך שמדובר באדמות פרטיות של פלסטינים תושבי סמוע, עתר הארגון לבג"ץ ולאחר כשנתיים הושבו האדמות לבעליהם החוקיים . בנוסף , הוגש סיוע למסיק הזיתים לפלסטינים שללא התיאום והסיוע היה נמנע מהם למסוק את זיתיהם .

גאווה ושכנות טובה

שני דברים נוספים שצויינו במסמך הן פעולות צה"ל שהעניק סיוע הומניטרי לפליטים סורים הסובלים ממשטר אסאד וגורמים אחרים בגולן הסורי .

בנוסף , צויין כי השנה כמות המשתתפים במצעדי הגאווה בישראל הגיעה לשיא חדש, וצויינה כמות המשתתפים הרבה במצעד שהתקיים בתחילת הקיץ בת"א כמחאה נגד אפלייה או פגיעה באנשים על רקע העדפתם המינית .

זכויות חברתיות:רבנים לזכויות אדם: אלו ההתפתחויות החיוביות בתחום זכויות האדם של השנה החולפת

רבנים_לזכויות_אדם

קצבאות_הנכות

חוק_חדלות_פירעון

הוועדה_למלחמה_בעוני

מסלולים_נפרדים

חייבים_החיים_בעוני

אנשים_החיים_בעוני

נושא_משמעותי

הורים_עצמאיים

לשכת_התעסוקה

להטב_פלסטינים

אדמות_פרטיות_של_פלסטינים


635 מורים ותלמידים אובחנו כחולים בקורונה, 22,738 נמצאים מבידוד

על פי נתוני משרד החינוך, נכון להיום (ד') 177 בתי ספר וגנים סגורים בשל איתור חולים בשטחם, זאת לעומת 168 אתמול. ארגון המורים באגרת לבתי הספר העל יסודיים: "שנת הלימודים תסתיים ב-20 ביוני"

ממשיכה העלייה העקבית בתחלואה במערכת החינוך: עלפי נתוני משרד החינוך, נכון להיום (רביעי), 635 מורים ותלמידים אובחנו כחולים בקורונה (כ-0.025% מכלל התלמידים ועובדי הוראה בישראל), ו-22,738 נמצאים בבידוד מחשש לחשיפה אפשרית לנגיף (כ-0.9%).

עוד מסר המשרד כי 177בתי ספר וגנים סגורים כעת עקב איתור חולה בשטחם (כ-0.7% מכלל מוסדות החינוך בישראל), זאת לעומת 168 מוסדות שהיו סגורים אתמול. העלייה נרשמה למרות שמספר מסגרות נפתחו הבוקר מחדש.

במשרד החינוך ציינו כי 3,000 תלמידים ומורים יצאו מבידוד בין אתמול בערב והבוקר, וכי כי 15 בתי ספר וגני ילדים שבו לשגרת לימודים בשבוע החולף. במהלך השבוע צפויים לשוב לשגרה 46 נוספים (בהם 26 בתי ספר ו-20 גנים).

יו"ר ארגון המורים, רן ארז, כתב הבוקר באגרת מיוחדת שהופצה למורים בבתי הספר העל יסודיים כי "שנת הלימודים תסתיים ב-20 ביוני בכל החינוך העל יסודי". ארז הוסיף כי "הוראה זו חלה על כל חברי הארגון, גם בחטיבות הביניים וגם בחטיבות העליונות. אם נרים ידיים ונוותר כעת, לא יהיה לזה סוף".

ארז מתח ביקורת קשה על משרד האוצר והסתדרות המורים על כך שהם מאפשרים את המשך הארכת הלימודים מעבר לתאריך הקבוע, ואמר שלא ייתן יד לפגיעה בשכר המורים.

למרות הצהרות משרד החינוך, ושר החינוך יואב גלנט, על משא ומתן עם הארגון, והאיום לנקוט באמצעים משפטיים, נכון לעכשיו נראה ששנת הלימודים בחטיבות העליונות תסתיים בסוף השבוע הקרוב.

בתי_ספר_וגנים

ארגון_המורים

177_בתי_ספר_וגנים

האוצר_והסתדרות_המורים


גופתו של אפרים נחום ראם ז"ל (22), תלמיד הישיבה מירושלים , נמצאה לאחר חיפושים ארוכים ומורכבים בתנאי מזג אוויר קשים

גופתו של תלמיד הישיבה אפרים נחום ראם ז"ל (22) נמצאה היום (שבת) לאחר חיפושים ממושכים בתנאי מזג אוויר קשים ובתנאי שטח מורכבים, תוך הפעלת אמצעים רבים.

ראם, תושב ירושלים נראה לאחרונה באזור ציון הרשב"י במירון ב-20 בדצמבר ומאז אבדו עקבותיו והיום כאמור נמצאה גופתו .

הלוויתו תתקיים היום בהר המנוחות בירושלים .

סוף עצוב: תלמיד הישיבה שנעדר במירון נמצא ללא רוח חיים

אפרים_נחום_ראם


המשרד מצא הפרות של הוט מובייל, הוט נט, רמי לוי תקשורת, בזק בינלאומי ואקספון. מדובר בשינוי גישה מצד המשרד, שעד עכשיו העניק הקלות לחברות, ולא אכף את התקנות הקיימות

משרד התקשורת הודיע ביום רביעי על בכוונתו לקנוס את החברות הוט מובייל, הוט נט, רמי לוי תקשורת, בזק בינלאומי ואקספון בהיקף כולל של כמיליון שקלים. חברות התקשורת ייקנסו בגין הפרת דרישות המינימום לרמת השירות במוקדים הטלפוניים שלהן.

כעת, על פי בדיקת המשרד, הוט מובייל, רמי לוי תקשורת, הוט נט ובזק בינלאומי חרגו מזמני המענה המותרים ברישיונן. בנוסף, התגלה שרמי לוי תקשורת לא מפעילה את מוקד התמיכה הטכנית שלה במשך 24 שעות ביממה כנדרש, ולמרות פניות המשרד בנושא לא תיקנה את המצב.

אקספון 018 ומרתון 018 אקספון הפרו את הוראות המשרד על העברת מידע בנושא זמני המענה, ולא העבירו את הנתונים הנדרשים לבדיקת איכות שירות הלקוחות שהן מספקות.

בכוונת המשרד לקנוס את הוט מובייל ב-343,420 שקלים, את רמי לוי תקשורת ב- 242,620 שקלים, את הוט נט ב-172,960, את בזק בינלאומי ב-166,550 שקלים את אקספון 018 ב-65,140 שקלים ואת מרתון 018 אקספון ב30,880 שקלים. הסך הכולל של הנסות יעמוד על 1,021,570 שקלים.

הודעת המשרד היא בינתיים הכרזה בלבד. כדי להטיל עיצומים על חברות התקשורת המשרד צריך לפעול בהתאם לחוק. על פי החוק, יצטרך המשרד לפרסם מסמך רשמי בו הוא מפרט את ההפרה וגובה העיצום. למסמך יצורף גם פרוטוקול של מועצה מייעצת שדנה במהות ההפרה ועוצמתה ואישרה שהעיצום שהוטל הולם את ההפרה.

שר התקשורת יועז הנדל: "המשרד בראשותי רואה בחברות התקשורת מנוע צמיחה כלכלי. אני בעד הפחתת רגולציה למעט פגיעה בצרכנים. חברה שלא תספק שירות כמתחייב תמצא עצמה מול עיצומים כלכליים ורגולציה נוספת אמשיך לפעול לטובת שקיפות, הוגנות ואיכות השרות בשוק התקשורת בישראל".

מעצימת עיניים לאכיפה?

המשרד הודיע שהוא "רואה בחומרה רבה כל פגיעה בצרכנים בישראל, ובמיוחד בתחום איכות השירות שזוכים לו לקוחות חברות התקשורת. המשרד ימשיך לפקח ולאכוף את הוראות רישיונן של החברות, ויפעל על מנת לעודד את החברות לפתח ולהרחיב מוקדי שירות דיגיטליים, כדי להבטיח שירות ראוי ואיכותי לכל צרכן תקשורת בישראל".

ההצהרה הזאת עומדת בסתירה למהלכים הקודמים של המשרד. בעבר הוא העניק הקלות לחברות התקשורת וגם העביר להן את המסר שמי שמפר את ההנחיות לא ייתקל בצעדי אכיפה.

כך למשל, המשרד קיצר את שעות הפעלת המוקדים מ-13 שעות ל-10 שעות, וציפה מהחברות לשפר את השירות בשעות שנותרו. אחר כך המשרד "הופתע" לגלות שזה לא קרה והחברות הגדילו את שורת הרווח.

המשרד ערך סקרים, במשך כמה שנים, בהם מצא כי חברות תקשורת רבות מפירות את זמני ההמתנה, אך לא פעל לאכוף על החברות את שיפור המצב.

בנוסף, המשרד שינה את החוק הברור והחד משמעי שקבע עד 6 דקות זמן המתנה מקסימלי, שאפשר לכל לקוח לדעת אם קיבל מענה בזמן הקבוע בחוק. במקום זאת, נקבעה החרגה לחברות התקשורת בצורת רף דינמי.

כעת החברות נדרשות לענות לפחות ל-85% מהשיחות למוקדים הטלפוניים שלהן בזמן של עד 6 דקות, ושממוצע זמן ההמתנה יהיה עד 4.5 דקות. הרף הדינמי הזה לא מאפשר ללקוח לדעת, בזמן אמת, אם מדובר בהפרה או לא.

לפני שלושה שבועות פרסם המשרד שימוע שנועד להקל על החברות עוד יותר, על ידי קיצור שעות השירות הטלפוני מ-55 שעות שבועיות ל-45 שעות שבועיות.

משרד_התקשורת

רמי_לוי_תקשורת

בזק_בינלאומי

אקספון_ומרתון

איכות_השירות


השבעת הממשלה ה-36 מילאה את הכותרות הראשיות באתרי החדשות בארצות הברית ובאירופה. נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן וקנצלר אוסטריה סבסטיאן קורץ בירכו את בנט ולפיד

כלי תקשורת ברחבי העולם סיקרו באופן נרחב את החלפת השלטון בישראל. ברבים מהם הפכה השבעת הממשלה בראשות נפתלי בנט לכותרת הראשית.

בסוכנות רויטרס דיווחו לאחר השבעת הממשלה: "הממשלה החדשה בישראל זכתה בהצבעת האמון, והביאה לסיום כהונת נתניהו". מוקדם יותר פורסמה ידיעה שעסקה בתגובות חברי הכנסת לנאומים שנשאו בנימין נתניהו ונפתלי בנט. "צעקות וקריאות בוז בפרלמנט הישראלי, לקראת השבעת ממשלה פוסט-נתניהו", נכתב בכותרת לידיעה, שבפתחה צוין: "אחיזתו של נתניהו בשלטון הסתיימה לאחר 12 שנה".

בסוכנות AP דווח: "הכנסת אישרה את הקואליציה החדשה, והביאה לסיום שלטונו הארוך של נתניהו". בפתח הידיעה הזכירו כי השבעת הממשלה מביאה לסיומו משבר בן שנתיים, שבהן התקיימו ארבע מערכות בחירות לכנסת.

הניו יורק טיימס בחר בכותרת: "אושרה ממשלה חדשה בישראל, תמו 12 שנות שלטונו של נתניהו". בידיעה נכתב: "נתניהו איבד את ראשות הממשלה לראשונה זה 12 שנה, ופינה מקום לנפתלי בנט". מוקדם יותר הדגישו באתר את המסר של נתניהו לבוחריו: "נתניהו נשבע בכעס לתומכיו: 'אוביל אתכם במאבק יומיומי'".

בגרדיאן הכותרת הייתה: "קואליציה הדיחה את נתניהו מראשות הממשלה אחרי 12 שנים".

באתר BBC נכתב: "נתניהו בחוץ, לאחר הקמת ממשלה חדשה בישראל". בידיעה המקדימה להצבעת האמון נכתב: "נתניהו צפוי לאבד את כוחו, עם הקמת ממשלה חדשה". בפתח הידיעה צוין שהממשלה העתידית תישען על הרכב לא שגרתי של סיעות קואליציה, ושהיא מחזיקה ברוב בלתי יציב של חבר כנסת בודד.

בוול סטריט ג'ורנל קבעה הכותרת: "ישראל קיבלה ממשלה חדשה, ומסיימת את 12 שנות שלטון נתניהו". בפתח הידיעה צוין שישראל ניצבת מול אתגרים ביטחוניים מול חמאס בעזה ושכלכלתה נמצאת במגמת האטה.

באל פאיס הספרדי הכותרת הייתה: "ישראל קברה את עידן נתניהו, עם הקמת קואליציה רחבה חדשה". בעיתון הצרפתי לה מונד עלתה מוקדם יותר ידיעה תחת הכותרת "הכנסת תצביע על השבעת 'קואליציית השינוי'; לקראת סיום עידן נתניהו".

ביידן: "נעבוד עם הממשלה החדשה לקידום הביטחון, היציבות והשלום"

גם מנהיגים מהעולם בירכו על ממשלת ישראל ה-36. "בשם העם האמריקני אני מברך את ראש הממשלה נפתלי בנט, את ראש הממשלה החליפי ושר החוץ יאיר לפיד ואת כל חברי הקבינט הישראלי החדש", כתב נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, בהצהרה. "אני מצפה לעבוד עם ראש הממשלה בנט כדי לחזק את מערכת היחסים ההדוקה והמתמשכת בין שתי מדינותינו.

"לישראל אין חברה טובה יותר מארצות הברית. הקשר המאחד את עמנו הוא עדות לערכים המשותפים שלנו ולעשרות שנים של שיתוף פעולה הדוק וכאשר אנו ממשיכים לחזק את השותפות שלנו, ארצות הברית נותרת בלתי מעורערת בתמיכה בביטחון ישראל.

קנצלר אוסטריה, סבסטיאן קורץ, בירך גם הוא את בנט ולפיד: "מצפה לעבוד איתכם. אוסטריה מחויבת למען ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, ותמשיך לעמוד לצדה".

ראש ממשלת הודו, נרנדרה מודי, בירך את ראש ממשלת ישראל הנכנס ואמר: "אנחנו חוגגים 30 שנה לשדרוג היחסים הדיפלומטיים בשנה הבאה. אני מצפה להכיר אותך ולהעמיק את השותפות האסטרטגית בין המדינות שלנו". מודי הודה לראש ממשלת ישראל היוצא בנימין נתניהו: "לקראת סיום תפקידך המוצלח כראש ממשלת ישראל, ברצוני להביע הוקרה עמוקה עבור מנהיגותך ומתן תשומת לב מיוחדת ליחסים האסטרטגים בין הודו לישראל".

דוברת מטעמה של קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל פרסמה בטוויטר את ברכתה של הקנצלרית, שצפויה לסיים את תפקידה השנה: "גרמניה וישראל מחוברות בידידות ייחודית שאותה אנחנו רוצים לחזק עוד יותר. לכן אני מצפה לעבוד עמך בצורה קרובה".

השבעת_הממשלה_ה36

סבסטיאן_קורץ

כהונת_נתניהו

משבר_בן_שנתיים

הניו_יורק_טיימס

ידידות_ייחודית


זרוע העבודה לא תפוצל: בתי הספר המקצועיים ומנהל הבטיחות יועברו למשרד הכלכלה

ממלאת מקום ראש זרוע העבודה, תאיר איפרגן, עדכנה את עובדי הזרוע שההחלטה עתידה לעלות לאישור הממשלה ביום שני: "נמשיך, ביחד, לפעול מתוך מחויבות ואחריות ציבורית רחבה"

זרוע העבודה תועבר בשלמותה למשרד הכלכלה והתעשייה, על כלל פעילותיה וללא פיצול יחידות, כך מוצע בהחלטה שעתידה לעלות לאישור הממשלה ביום שני. ממלאת מקום ראש זרוע העבודה תאיר איפרגן עדכנה את עובדי זרוע העבודה בכך בהודעה שהעבירה היום (חמישי).

הצעה זו מנוגדת לתכנית הקודמת שפורסמה לפני כשבועיים, שעל פיה התכוונה הממשלה להפריד את מערכת בתי הספר המקצועיים ואת מינהל הבטיחות התעסוקתית מזרוע העבודה, ולהותירם במשרד הרווחה.

"אני בטוחה שתקופה זו של שינויים רבים מלווה בתחושות מעורבות, אבל בטוחה ויודעת שהמחויבות הרבה של עובדי הזרוע והאחריות הציבורית לפעילויות השונות שאנחנו מקדמים היא זו שעומדת לנגד עינינו", כתבה איפרגן לעובדים. "פעילות זרוע העבודה למען שוק התעסוקה היא משמעותית ובעלת השפעה רחבה, במיוחד בתקופה זו, ונמשיך, ביחד, לפעול מתוך מחויבות ואחריות ציבורית רחבה". עוד הוסיפה איפרגן שאנשי הזרוע מצויים בשיח מול משרד הרווחה במטרה לבנות תכניות ספציפיות שיהיו משותפות לשני המשרדים.

כזכור, גם ההסכמים הקואליציוניים קבעו שזרוע העבודה תועבר למשרד הכלכלה, אלא שבפועל שר הרווחה מאיר כהן ושרת הכלכלה אורנה ברביבאי ניסו למשוך בחבל במטרה שהזרוע תהיה במשרדם. החשש של עובדי הזרוע ושל גורמים חברתיים רבים היה מפני קריעת הזרוע לחלקים באופן שיפגע ביכולתה לתפקד ובשירות לאזרח.

התכנית להפרדת בתי הספר המקצועיים מזרוע העבודה ספגה ביקורת הן מצד הנהלת אגף ההכשרות, והן מצד מנהלי בתי הספר המקצועיים עצמם, שהבהירו שהדבר עלול לתייג את תלמידי החינוך המקצועי כילדי רווחה, ולהוביל בסופו של דבר לסגירת מערך החינוך המקצועי בישראל לגמרי.

הזרוע הייתה משרד עצמאי עד 1977. מאז עד 2003 הייתה חלק ממשרד העבודה והרווחה.

מערכת_בתי_הספר_המקצועיים

מנהל_הבטיחות

תכנית_הקודמת

איפרגן_והעובדים


מפקד חיל האוויר: "אנו הראשונים בעולם לבצע תקיפה מבצעית עם ה-F-35"

האלוף עמיקם נורקין דיבר היום (ג') בכנס של מפקדי חילות אוויר מכל העולם. לדבריו, בתקיפה האיראנית לפני כשבועיים נורו 32 רקטות לגולן; 4 יורטו, והשאר נחתו מחוץ לישראל. עוד אמר במהלך תקיפת היעדים האיראניים בסוריה, נורו יותר מ-100 טילים לעבר מטוסי חיל האוויר

מפקד חיל האוויר, אלוף עמיקם נורקין, חשף הבוקר (שלישי) בכנס של מפקדי חילות האוויר בהרצליה, פרטים חדשים על מבצע "בית הקלפים", במסגרתו תקפו מטוסי צה"ל מטרות איראניות בסוריה. עוד הוסיף כי כי מערך הנ"מ הסורי שיגר יותר ממאה טילי קרקע-אוויר לעבר המטוסים הישראליים שהשתתפו במבצע.

לדבריו, "בדקנו מה האיראנים עושים סביבנו. כוחות קודס התמקמו בבסיס T-4, המרוחק 250 ק"מ מישראל. מהבסיס הזה הם ניסו לתקוף באמצעות מל"ט שחדר לישראל לפני כמה חודשים. אחרי האירוע הזה זיהינו שהם ממשיכים לאחסן בבסיס הזה אמצעי לחימה, כולל יכולות הגנה אוויריות שאותן תקפנו בחודש האחרון".

"תקפנו יותר מ-20 מטרות איראניות בסוריה. זמן קצר לאחר מכן תקפנו והשמדנו מהאוויר מנהרת חמאס שנחפרה לעומק של 20 מטרים", אמר נורקין בכנס, אליו הגיעו יותר מ-20 מפקדי חילות אוויר מרחבי העולם.

נורקין אמר עוד כי כי ישראל היא המדינה הראשונה בעולם שביצעה תקיפה מבצעית במטוסי F-35. הוא הוסיף כי "מטוסי ה'אדיר' כבר מבצעיים וטסים למשימות מבצעיות", ואף הציג תמונה של מטוס החמקן חג מעל ביירות.

בעקבות הירי האיראני, שאירע ב-10 במאי, תקפו מטוסי חיל האוויר עשרות מטרות איראניות בסוריה, במה שכינה צה"ל כתקיפה הנרחבת ביותר של ישראל בסוריה מזה עשורים. על פי דובר צה"ל, במהלך המבצע הותקפו עשרות יעדים איראנים, בהם עמדות מודיעין, מוצבים, מפקדות ומחסני ציוד ב-16 נקודות שונות ברחבי סוריה. בתקשורת הסורית דווח כי מערכות ההגנה האווירית של סוריה יירטו עשרות טילי נ"מ לעבר המטוסים הישראליים, ובתגובה תקף צה"ל חמש סוללות נ"מ סוריות והשמיד אותן.

מפקד_חיל_האוויר

יעדים_איראנים


תזכיר חוק: המשגיחים יועסקו דרך 'רשויות כשרות' ולא בהעסקה קבלנית

לאחר חודשים של מאבק, פורסם אתמול תזכיר חוק לפיו המשגיחים יועסקו ישירות על ידי רשויות המדינה ולא בהעסקה קבלנית. בוועד משגיחי הכשרות מברכים על ההצעה , אך מזהירים מהעמסת עלויות הקמת וניהול המערך על בתי העסק

ניצחון למשגיחי הכשרות ? תזכיר חוק שפורסם אתמול (חמישי) קובע הקמתם של איגודים אזוריים שיספקו את שירותי הכשרות ויעסיקו את המשגיחים העסקה ישירה. זאת בניגוד להצעת האוצר , לפיה משגיחי הכשרות יעברו להעסקה דרך חברות כוח אדם, הצעה נגדה נאבקו משגיחי הכשרות בחודשים האחרונים .

שפירא שהיה ממובילי המאבק נגד הכוונה להעסיק את המשגיחים דרך חברות קבלן אמר "טוב עשו האוצר ופקידי המשרד לשירותי דת שהלכו להקמת תאגידים ולא חברות כוח אדם, דבר שעבר מן העולם . עם זאת, הוועד שולל מכל וכל את האפשרות שתקורות הניהול על העסקים , והמדינה צריכה להשתתף בתשלום על התקורות ".

כיום מועסקים משגיחי הכשרות על ידי בתי העסק עליהם הם מפקחים, מצב שעלול להביא פעמים רבות לניגוד עניינים, כשהמשגיח תלוי למעשה בעסק אותו הוא צריך לבקר. לפני כשנה וחצי פסק בג"צ כי על הרבנות הראשית לתקן מצב זה ולהציע צורת העסקה אחרת עד ספטמבר 2018. בנושא זה התנהל בחודשים האחרונים מאבק, בו תבעו המשגיחים המאוגדים בהסתדרות כי יועברו להעסקה ישירה על ידי המועצות הדתיות או על ידי רשות שתוקם לטובת העניין . מנגד , דחף משרד האוצר להעסיק את משגיחי הכשרות כעובדי קבלן באמצעות חברות כוח אדם, ולא להעסיקם בצורה ישירה.

על פי המודל המוצע , יוקם מספר מצומצם (בין שלושה לשישה ) של איגודים אזוריים שיספקו את שירותי ההשגחה בבתי העסק ויעסיקו את המשגיחים בהעסקה ישירה. בהצעת החוק מצוין באופן מפורש כי הרשות תעסיק את המשגיחים ישירות, אך נותר פתח להעסקה קבלנית "בהתאם לכללים שיקבע הממונה ". מימון הרשות ייעשה באמצעות אגרות שישולמו בתי עסק לרשויות האזוריות .

כל איגוד אזורי ינוהל על ידי מנהל כללי מקצועי שיידרש להיות בעל השכלה וניסיון ניהוליים מתאימים. המנהל יהיה כפוף למועצה שבה יהיו חברים רבנים, ראשי מועצות דתיות, מנהלי מחלקות כשרות ונציגי ציבור שיאושרו על ידי הוועדה לבדיקת מינויים ברשות החברות הממשלתיות .

החוק מסדיר היבטים שונים נוספים הנוגעים למערך השגחת הכשרות כגון תנאי הסף הנדרשים למשגיח כשרות, הסדרים המבטיחים שמירה על טוהר המידות במערך הכשרות ועוד . על פי המודל , תיקבע עלות אחידה לשירותי השגחת הכשרות , בהתאם למאפייני בית העסק , שתבטיח שקיפות ושוויוניות .

על פי המודל , ימונה במסגרת הרבנות הראשית לישראל ממונה על האיגודים האזוריים , שיוקנו לו סמכויות נרחבות להבטיח התנהלות תקינה של האיגודים . בכך , מבקשת הרבנות הראשית לישראל ליצור חיבור בין אחריות וסמכות , ולתקן את המציאות הקיימת לפיה היא נושאת באחריות לכשרות הממלכתית אולם נעדרת כלים של ממש שיאפשרו לה לתקן את הליקויים הקיימים במערכת .

ממשרד האוצר לא התקבלה תגובה להצעת החוק .

מאבק המשגיחים:תזכיר חוק: המשגיחים יועסקו דרך 'רשויות כשרות' ולא בהעסקה קבלנית

רשויות_כשרות

וועד_משגיחי_הכשרות

מערך_השגחת_הכשרות

הרבנות_הראשית_לישראל


קבינט הקורונה הסתיים ללא החלטות, נתניהו הודיע על הקמת ועדת שרים לחיסונים

עקב התנגדות סיעת כחול לבן להטלת עוצר לילי, הקבינט יכריע בנושא רק עם שובו של שר הבטחון גנץ מחו"ל. בטרם הישיבה ביקר השר אדלשטיין את החלטת השרים לפתוח חנויות בניגוד לתכנית: "אם זה יימשך אנחנו לפני גל חדש בקרוב"

ראש הממשלה בנימין נתניהו הודיע היום (חמישי) כי יקים ועדת שרים בראשותו שתפקח על יבוא חיסונים לקורונה לישראל ועל אופן חלוקתם. נתניהו אמר את הדברים בישיבת קבינט הקורונה שהתכנס היום. בדיון לא התקבלו החלטות, עקב התנגדות סיעת כחול לבן להטלת עוצר לילי. הקבינט צפוי להתכנס לדיון נוסף בו יתקבלו החלטות, עם שובו של שר הבטחון בני גנץ (כחול לבן) מקפריסין.

הקבינט התכנס על רקע הבלימה בירידה בתחלואה בשבוע האחרון, ועלייה במקדם ההדבקה (R) לרמה הקרובה ל-1, מצב המעיד על התייצבות בתחלואה של מאות נדבקים ביום ואף מעורר חשש מעלייה בתחלואה. הסף הנדרש למעבר להקלות נוספות מתוכננות, בהן הרחבת הפעילות בבתי הספר והפעלת הקניונים, הוא R קטן מ-0.8.

לפי דיווח ב-ynet, ראש המועצה לבטחון לאומי, מאיר בן שבת, אמר בישיבה כי בעוד במהלך הסגר מקדם ההדבקה ירד משמעותית, הוא עלה לאחר היציאה מהסגר והגיע ל-0.96. לדבריו "אין ספק שהפתיחה גרמה לעלייה, אך קשה לשים את האצבע אלו מההקלות בדיוק הובילו לעליה".

פרויקטור הקורונה, פרופ' רוני גמזו, אמר בישיבה כי יש להעלות את מספר הבדיקות בחברה החרדית. "אני לא רוצה שתהיה שם שאננות שהגענו לחיסון עדר. זה לא נכון", אמר.

נושא נוסף שהיה על שולחנו של הקבינט הוא העלאת הקנסות על הפרת עבירות הקורונה, שאושרה עקרונית בממשלה ובקבינט אך הוקפאה עקב התנגדות הסיעות החרדיות. התקנות שהוצעו כללו קנס של 10,000 שקלים על פתיחת עסק, קיום אירוע והפעלת מוסד חינוך בניגוד להוראות, סכום נמוך יותר ממה שהציע משרד הבריאות מלכתחילה, אך גם הפשרה הזו לא הובילה להעברת התקנות החדשות.

שר הבטחון, בני גנץ, קרא בטרם הישיבה לקדם את העלאת הקנסות ולהשתמש יותר בסגרים. גם שר הבריאות, יולי אדלשטיין, קרא בישיבה לקדם את העלאת הקנסות.

אתמול (רביעי) ערך ראש הממשלה דיונים בפורומים מצומצמים על סגר לילי, צעד שחברי כחול לבן מתנגדים לו. אבל זה יכול לעזור מול כל מיני אירועים שאנחנו לא תמיד מצליחים לאכוף כמו חתונות, מסיבות פרטיזניות וכל מיני דברים כאלה".

אדלשטיין הוסיף כי הוא עצמו חושב שבסגר לילי יכולה להיות תועלת, אך "זה תלוי באלף ואחד פרטים". בין היתר התייחס לסוגיה מאיזה שעה יחול סגר לילי, ואמר כי "על ההצעות להתחיל אותו ב-11 וב-12 בלילה אני אומר כבר עכשיו, לא תודה". שאלה נוספת היא מה יהיו היוצאים מן הכלל בסגר כזה. " חלק מהדברים זה מחויב מציאות, השאלה אם אנחנו נעשה עוצר לילה כל כך מחורר עד שאור השמש כבר יזרח בו".

בטרם הישיבה ביקר אדלשטיין את החלטת שרי הקבינט לפתוח את חנויות הרחוב בניגוד לעמדת משרד הבריאות ולתכנית היציאה מהסגר. "הקבינט בפרשת דרכים. בשתי הישיבות הראשונות לאחר הסגר התקבלה במלואה עמדת משרד הבריאות לגבי המדדים (למעבר בין שלבים), ולגבי שלבי היציאה. לאחר מכן, בהחלט אני חושב שההחלטה שהתקבלה לגבי פתיחת החנויות היתה, איך להגדיר את זה, החלקה".

שר הבריאות הוסיף כי "אני מקווה שזה אירוע חד פעמי ואנחנו נחזור למסלול, ואם לא אין לי אלא לקבוע שאנחנו לפני גל חדש בקרוב."

שר האוצר, ישראל כ"ץ, דרש בטרם הישיבה לפתוח חנויות ואתרים נוספים. " אין כעת שום סיבה שלא לאפשר לקניונים לפעול בהתאם למדדי התחלואה הצפויים עד ליום שלישי הבא, ובהתאם לכל כללי התו הסגול המוקפדים ביותר ולאפשר בכך החזרת עשרות אלפי מובטלים לעבודה והחזרת פעילות למשק בהיקף של כ-5 מיליארד שקלים בחודש. יש לאפשר למרכזי הסחר הפתוחים, לשווקים ולקניונים לחזור לפעילות מלאה מיום שלישי, בהתאם להחלטות שהתקבלו בעבר בקבינט הקורונה".

כץ הוסיף: "ניתן להגביל את שעות פתיחת הקניונים עד השעה 21:00. כל ניסיון לקשור בין פתיחת המסחר לבין פתיחת מערכת החינוך לגילאים נוספים הוא שגוי ואינו במקומו".

קבינט_הקורונה

הקלות_נוספות

משרד_הבריאות

יום_שלישי_הבא


שרת המשפטים מגיבה למכתב המשפטנים שקורא למנדלבליט להגן עליהם

בתכנית "פגוש את העיתונות" התייחסה למכתב ואמרה כי מה שפוגע במערך הייעוץ המשפטי לממשלה זה כשמערך כזה נהפך לפוליטי וסומכת על מנדלבליט שלא ייתן יד לכך. ברקע הדברים: דרישתה להדיח את המשנה ליועמ"ש, דינה זילבר, שהתבטאה נגד חוק הנאמנות בתרבות

שרת המשפטים איילת שקד ממשיכה להיות עקבית בעמדתה כלפי מעמד היועצים המשפטיים. בתגובה למכתב שנשלח אמש (שישי) על-ידי משפטני מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, בבקשה מהיועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, להגן עליהם ועל עצמאותם מפני הדרג הנבחר, אמרה הערב כי היא חושבת שמה שפוגע במערך הייעוץ המשפטי לממשלה זה כשמערך כזה נהפך לפוליטי. " אני סומכת על היועמ"ש מנדלבליט שבתקופתו זה לא יקרה. עובדה שלא שומעים על משנים אחרים. יש יועצים אחרים שכולם עובדים בצורה מקצועית", אמרה שקד הערב בתכנית "פגוש את העיתונות" עם רינה מצליח.

אמש הוציאו עובדי מחלקת יעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מכתב ליועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, בו ביקשו ממנו להגן על מעמדם המקצועי. במכתב כתבו כי "שרשרת האירועים האחרונה הנדונה בימים אלו בתקשורת מערערת את הקרקע תחת עצמאות מוסד היועץ המשפטי לממשלה באופן שעלול לפגוע ביכולתנו לבצע את עבודתנו". עוד הוסיפו כי הם "חרדים מהשלכות הרוח הנושבת בשיח הפוליטי: תפיסה של כפיפות לדרג הפוליטי, באופן הפוגע ביכולתנו להציג את עמדותיו המקצועיות של היועץ המשפטי לממשלה. אנו רואים בכך ניסיון ליצור אפקט מצנן ולהרתיע את המשפטנים מלהביע עמדה מקצועית".

ברקע הדברים תביעתה של שרת המשפטים איילת שקד (הבית היהודי) ממנדלבליט לפטר את עו"ד דינה זילבר, בעקבות הבעת עמדות אישיות בדיון פומבי בכנסת על חוק "הנאמנות בתרבות" בו התנגדה זילבר ליוזמת החוק והגדירה אותו כהתערבות גסה בחופש הביטוי. מנדלבליט השיב לשרה שיבדוק את טענותיה כנגד זילבר, אך הדגיש כי זילבר היא עובדת שלו, שכפופה לו ולהחלטותיו ולא לשרת המשפטים. בטרם קיבל החלטה, זילבר לא ייצגה את היועמ"ש בדיון נוסף בחוק אלא עובד אחר ממשרדו, כפי שדרשה שקד, אך מבלי לקבל החלטה רשמית בעניין, שיכולה גם להסתכם בנזיפה או בפחות – כפי שיחליט מנדלבליט בסופו של דבר.

מעמד היועצים הוא חלק מויכוח פוליטי עמוק

סוגיית מעמד היועצים המשפטיים בשירות הממשלתי עולה שוב ושוב על סדר היום, כאשר שרי הממשלה מעוניינים להגדיל את כוחם השלטוני, ולצמצם את הסייגים המוטלים עליהם על ידי המשפטנים. בעוד השלטון עצמו נמצא כבר שנים רבות בצד הימני, רבים ממצביעי הימין מביעים אכזבה מהפער בין הצהרות הפוליטיקאים הימניים לבין מעשיהם הממשיים בשלטון. אחד ההסברים לתופעה זו הוא הטלת האשמה על הדרג הפקידותי שכובל את ידי השרים, בייחוד היועצים המשפטיים. העימות המתחולל כעת בין שרת המשפטים איילת שקד לבין עובדי משרד היועץ המשפטי לממשלה הוא רק תצוגה ממוקדת של ויכוח פוליטי רחב יותר. השבוע התייחס שר החינוך נפתלי בנט לסוגיה בכנסת, ואמר כי "כעת מצביעים ימין ומקבלים ימין", בניסיון לנכס למפלגתו את הזיהוי של מי שמגשים את מדיניות הימין הלכה למעשה, ולא, למשל, להודות שחלק מההבטחות לבוחרים לא מתממשות מפני שהן מנוגדות לחוק, כבר הוגשמו במציאות מזמן, או נדחות בשל לחצים פוליטיים בינלאומיים.

הטענה העקרונית בפי השרים היא שדרג הפקידים, שאינו נבחר על-ידי הציבור אלא ממונה, צריך לייצג את עמדת הדרג הפוליטי ולא להביע עמדות עצמאיות. לשיטתם, הייעוץ המשפטי אמור להדריך את השרים כיצד ליישם את מדיניותם ולא כיצד לטרפד אותה. במקביל, דוחפים השרים להצר את צעדי היועצים, להגדיל את הזיקה בין הדרג הפוליטי למינוי היועצים וכן לקבל לידיהם את האפשרות להזמין יעוץ משפטי חיצוני במקרים בהם עובדי הממשלה קובעים כי אינם יכולים לגבות את מדיניות הממשלה ברמה המקצועית.

מכתב_המשפטנים

פגוש_את_העיתונות

מערך_הייעוץ_המשפטי_לממשלה

נהפך_לפוליטי

חוק_הנאמנות_בתרבות

מחלקת_ייעוץ_וחקיקה

משרד_המשפטים

היועץ_המשפטי_לממשלה

הפוליטיקאים_הימניים


רואנדה לא מתקפלת: השליט האפריקאי שלא מפחד מהאיומים של טראמפ

60 הימים שנתן טראמפ לרואנדה, כדי שתחזור בה מהטלת המכסים על ייבוא בגדים יד שנייה מארה"ב תמו. האם אנחנו בדרך למלחמת סחר בין המעצמה החזקה בעולם למדינה האפריקאית, כשסין היא המרויחה הגדולה?. והכל בגלל ה"מיטומבות"

השבוע תמו 60 הימים אותם הציב נשיא ארה"ב טראמפ לממשלת רואנדה על מנת להוריד את המכס על בגדי יד שנייה, מכס אותו העלתה רואנדה לפני שנתיים. כזכור ב-29 במרץ הכריז טראמפ כי בכוונתו להשהות בתוך 60 יום את הפטור ממס לו זכו פריטי לבוש מהמדינה בעת כניסתם לשוק האמריקאי, זאת כחלק מהסכם African Growth and Opportunity Act המעניק פטור ממס למוצרים ממדינות אפריקה שמדרום לסהרה. נכון להיום ממשלת טראמפ ונציבות הסחר האמריקאית עדיין לא הכריזה על אף צעד, וכעת מתגברים הקולות באמריקה הקוראים לנשיא שלא לפעול כנגד המדינה האפריקאית. המרוויחה הברורה ממלחמת הסחר בין שתי המדינות היא בכלל סין.

ברקע מלחמת הסחר הייתה ההכרזה החלטה של מדינות אפריקה כבר במרץ 2016: קניה, טנזניה, רואנדה ואוגנדה, להילחם בתופעת בגדי יד שנייה שמיובאים למדינות בכמויות ומציפות את השווקים באפריקה. כחלק מההחלטה העלו אותן מדינות את המכס על בגדי יד שנייה מיובאים מ-20 סנט לק"ג ל-2.5 דולר.

זמן קצר אחרי ההכרזה, קניה חזרה בה והורידה את המכסים. טנזניה ואוגנדה חזרו בהן לאחרונה בעקבות הלחץ האמריקאי, ורואנדה נותרה לבדה במערכה. בחודש יוני האחרון התייחס נשיא רואנדה, פול קגאמה ,להחלטתו "זוהי הבחירה שהבנו שעלינו לעשות, מבחינתי זוהי בחירה פשוטה. אנחנו נכונים לסבול מההשלכות". עוד הוסיף קגאמה כי "רואנדה ומדינות אחרות באזור שחברות גם הן ב-AGOA חייבות לעשות דברים אחרים. אנחנו חייבות לגדול ולבסס את התעשייה שלנו".

מעבר לפגיעה בתעשייה, חוששים בארה"ב מהשלכות אקולוגיות. עוד טוענים באיגוד כי ההחלטה להטיל מכס על ייבוא מוצרים מארה"ב סותרת את הסכם ה-AGOA שבו בתמורה לפטור ממכס בכניסה לארה"ב מתחייבות המדינות לאמץ מדיניות כלכלית על פי ערכי השוק החופשי, ולהסיר חסמים מפני ייבוא אמריקאי לאפריקה.

AGOA טוב לאפריקה?

לפי נתוני נציבות הסחר האמריקאית ייבוא הבגדים לרואנדה בשנת 2016 עמד על 18 מיליון דולר בלבד, הרבה מתחת לשאר מדינות אפריקה. לשם השוואה הייבוא לקניה עמד על מעל 120 מיליון, טנזניה ואוגנדה ייבאו כל אחת מעל 60 מיליון. ייצוא הבגדים של רואנדה לארה"ב תחת ה-AGOA עמד באותה השנה על כ-2 מיליון בלבד.

מבחינת הנתונים ניתן לומר כי העמדה בה נקטו הן קגאמה והן טראמפ היא עקרונית ברובה. טראמפ ואיגוד חברות מיחזור הטקסטיל האמריקאי חוששים מגל של 'פטריוטיזם' אפריקאי שיוביל להתבוססות תעשיות מקומיות בתמיכה ובבעלות סינית. גל כזה יותיר את ארה"ב תקועה עם כמויות של בגדים שאזרחיה לא צריכים יותר ואין להם מה לעשות איתם. קגאמה לעומת זאת, המשמש גם כראש האיחוד האפריקאי, מרוויח תדמיתית, לאור עמידתו כמנהיג אפריקאי גאה שנלחם על כבודה של היבשת אל מול ארה"ב. בהקשר הזה חשוב לציין כי הסכם ה-AGOA הוא אחד הגורמים המרכזיים שמושכים את חברות ייצור הטקסטיל ומותגי האופנה אל היבשת השחורה ולכן השהייה של רואנדה מן ההסכם עלולה לפגוע בכדאיות שלהן להשקיע במדינה.

רוזה ויטקר שהייתה ממובילות ניסוח הסכם AGOA תחת ממשל קלינטון כינתה את מדיניות טראמפ בריונית, והזהירה כי עלולה לפגוע בארה"ב והוסיפה כי "המדינות האפריקאיות, ממה שהן אמרו לי מרגישות מוזנחות. פשוט נכנעו עכשיו."

שתיים רבות השלישית לוקחת

ואכן, המנצחת הברורה במלחמת הסחר נכון לעכשיו היא סין. עד שנת 2025 מקווה אוגנדה לייצר 350,000 מקומות עבודה בתעשיית הטקסטיל. בהקשר זה מעניין לראות את הקשר בין שתי מלחמות הסחר של טראמפ. " המטרה של רואנדה היא לראות עוד חברות מייצרות בגדים פה" אמר שר החוץ אוליבר נדוהונגיריה לסוכנות הידיעות AP. " דבר נוסף הוא לתת לאנשי רואנדה את הכבוד שהם ראויים לו, לא ללבוש בגדיי יד שנייה שכבר נלבשו על ידי אחרים" הוסיף שר החוץ.

בסוף השבוע שעבר לקראת תום הדד ליין האמריקאי ביקר נשיא רואנדה קגאמה בפארק תעשיית טקסטיל באתיופיה במהלך ביקור בן שלוש ימים במדינה. גורמים רשמיים במשרד החוץ הרואנדי הגדירו את הביקור כמוצלח במיוחד ואמרו כי אתיופיה תשתף את רואנדה בתובנות מהניסיון האתיופי. אתמול לאחר תום המועד האמריקאי נחנך פארק תעשיית טקסטיל חדש במדינה שאמור לספק פרנסה ל-5,000 עובדים באופן ישיר לצד נותני שירות נוספים.

מלבד ההזדמנות להשקעות ולפתיחת מקומות ייצור ברואנדה הסינים מרווחים בנוסף מפתיחת השוק לבגדים יד ראשונה סינים. מאז עליית המכס על בגדי יד שנייה ב-2016 זינק מחירם בשוק פי שלוש, ואזרחים רבים שאינם יכולים להרשות לעצמם בגדים תוצרת רואנדה החלו במקום זאת לצרוך בגדים יד ראשונה מיובאים מסין. היקף הייצוא מסין זינק בהתאם והגיע ב-2017 להקיף של כ-1.2 מיליארד דולר.

פח הזבל העולמי

בגדי היד השנייה נקראים ברחבי יבשת אפריקה 'מיטומבות' על שם החבילות הגדולות שהם מגיעים בהן. הבגדים מציפים את אפריקה בעודפים רבים של בגדים ממדינות המערב. ראשית הבגדים שנמכרים בפחות מדולר לבגד פוגעים בתעשיית הטקסטיל של מדינות אפריקה ולא מאפשרות להן להתפתח ולהתחרות במחירי הרצפה של העודפים מן המערב. שנית היא פוגעת בתרבות הלבוש האפריקאית שנכחדת אל מול הטי שירטים והג'ינסים המערביים הזולים. ושלישית העודפים רבים מדי וגם לאחר המעבר בשווקים האפריקאים ישנם כמויות ענק של בגדים בהם צריך לטפל כפסולת, באמצעות הטמנה או שריפה. זהו מפגע סביבתי הגורם לזיהום אוויר, הצטברות של פסולת ונזקים נוספים.

עד שנות ה-80 הייתה תעשיית הטקסטיל באפריקה מקומית, בדומה למרבית מדינות העולם, אך עליית הגלובליזציה הניאו ליברלית ביחד עם צמיחת האופנה המהירה, הובילה את אפריקה לקבל את עודפי הבגדים של המערב. דבר זה פגע קשות בתעשייה המקומית שהתקשתה לעמוד בתחרות הלא שיוונית הזאת.

שיטת האופנה המהירה שהרגילה אותנו לצרוך הרבה בגדים, בזול יותר ובתחלופה מהירה יותר מבוססת ברובה על עודפים רבים. חברות האופנה מייצרות כמויות רבות של בגדים, הרבה מעבר לכושר המכירה הממשי שלהם. דוגמא לכך ניתן לראות בהכרזה של H&M בסוף חודש מרץ כי נותרה עם עודפים של בגדים במלאי שלה בשווי של 4.3 מיליארד דולר. אותם עודפים שלא מצליחים להימכר בחנויות עוברים לחנויות העודפים ומשם לארגונים וחנויות יד שנייה וצדקה, אך גם לאחר כל התהליך הזה נותרים עודפים רבים שמועמסים על מכולות ונשלחים למדינות אפריקה.

נציבות_הסחר_האמריקאית

טנזניה_ואוגנדה

חברות_טקסטיל

מדינות_אפריקאיות

אוליבר_נדוהונגיריה

בגדי_יד_שנייה

החבילות_הגודלות

מדינות_אפריקה

חברות_האופנה


בין תיקוני החקיקה: הסדר ׳שעון גמיש׳ לחישוב שעות נוספות לעובדים שמשתכרים 150% משכר המינימום. שרי העבודה ומרצ התנגדו בהצבעה

אושרה בממשלה הצעת החוק לעיגון הסכמות עסקת החבילה במשק שנחתמה בין המדינה, ההסתדרות והמעסיקים. בין ההסכמות המעוגנות בחוק: העלאת שכר המינימום באופן מדורג ל-6,000 שקלים, ותוספת יום חופשה בשנה לעובדים עם ותק של עד 5 שנים. שרי העבודה ומרצ התנגדו להצעת החוק.

בין ההסכמות במסגרת עסקת החבילה נקבע גם הסדר ׳שעון גמיש׳ לחישוב שעות נוספות לעובדים, כך ש-17 שעות בחודש יהיו ניתנות לחישוב חודשי ולא יומי, הסדר שיחול רק על עובדים בשכר הגבוה ב-150% משכר המינימום. הסעיף יחול רק על שעות העבודה התשיעית והעשירית ביום, וכל שעה נוספת מעבר להן תזכה בתשלום שכר מוגדל בשיעור 150%.

עסקת החבילה כוללת תקציב של מאות מיליוני שקלים לפתרון בעיות בסקטורים שונים במגזר הציבורי, כמו עובדי המינהל והמשק בבתי החולים, עובדים נוספים במערכת הבריאות והסדרת זכויותיהן של הסייעות ברשויות המקומיות. השכר במגזר הציבורי הוקפא במסגרת ההסכמות לשנת 2022.

עוד נקבע בהצעת החוק שיבוצע מחקר ליישום מתווה השעון הגמיש והשפעתו על עובדים ומעסיקים, ויקום צוות שיגיש המלצות בנושא לוועדת העבודה והרווחה בתוך שלוש שנים מתחילת יישומו.

לצד זאת החליטה הממשלה להקים צוות בין משרדי שייבחן דרכי פעולה לצמצום מצבים בהם נעשה ניצול לרעה של מימוש ימי מחלה על ידי עובד במהלך תהליך סיום ההעסקה. הצוות יגיש מסקנותיו עד אמצע ספטמבר 2022 לשרת הכלכלה.

החלטת הממשלה קובעת שהממשלה תעביר את כלל תיקוני החקיקה כמקשה אחת. במידה והכנסת תבקש את פיצול הצעת החוק, נקבע שהממשלה תמשוך את הצעת החוק בכללותה.

"אף עובד במשק לא ייפגע מהעלאת שכר המינימום", אמר יו"ר ההסתדרות ארנון בר-דוד ביום חמישי בכנס אילת לעבודה, ערב העברת החוק בממשלה, "ושכרו של אף עובד לא יישחק. בעסקת החבילה דאגנו בעזרת העוצמה שלנו לעובדים הכי חלשים במשק".

עסקת החבילה סוכמה בין שר האוצר ליברמן, שרת הכלכלה ברביבאי, יו"ר ההסתדרות בר-דוד, יו"ר נשיאת המגזר העסקי אמיתי, ונשיא התאחדות התעשיינים תומר בנובמבר 2021.

מתווה_השעון_הגמיש

מגזר_הציבורי


בשם החיסכון: הקבע ה"מובהק" הופך לארעי

קיצוצים רחבים בצה"ל ושינוי מודל הפרישה עלולים לפגוע במוטיבציה של אנשי הקבע ולהקשות עליהם את המעבר לאזרחות. "הם יבינו בדיעבד שזו הייתה טעות חמורה לחתום", מזהיר אל"מ (מיל') שולי אייל, לשעבר בכיר באכ"א

לראשונה מזה שנים, הדיונים על תקציב הבטחון לא הכילו דרמות גדולות. לאחר שהציבור הישראלי צפה שנה אחר שנה במחזה בו אלופי צה"ל ושר הביטחון מתכתשים בתקשורת עם פקידי האוצר על גודל תקציב הבטחון, הפעם זה לא קרה: בצה"ל לא הזדעקו על כך שהם זקוקים להגדלה בתקציב כדי לשמור עלינו, ובאוצר לא האשימו אותם בבזבזנות ובהפקרת הקופה הציבורית.

השקט התעשייתי המופלא הזה נובע מכך שמשרדי האוצר והביטחון הסכימו ביניהם על הסוגיות הקריטיות כבר לפני שנה, בנובמבר 2015, ערב אישור תקציב 2015-16. הרמטכ"ל אייזנקוט חשף אז את תכנית "גדעון", שכללה קיצוץ מסיבי והצערה של מערך כח האדם בצה"ל. יום לאחר מכן חתמו שר האוצר משה כחלון ושר הביטחון דאז משה (בוגי) יעלון על הסכם שעיגן יציבות בתקציב הביטחון לחמש שנים קדימה, בתמורה לקיצוצים משמעותיים במערך כח האדם ובהוצאות נוספות.

מחיר הצמצום בכח האדם מורגש היטב ביחידות מחסני החירום, שאמורות לדאוג בהכנת הציוד הצבאי לזמני מלחמה. נציב קבילות החיילים, האלוף (מיל') יצחק בריק, התריע במאי האחרון כי "מערך הנגדים בימ"חים נמצא בתהליך של קריסה"

הקיצוצים המסיביים במערך הקבע בצה"ל שעליהם סוכם בהסכם יעלון-כחלון, יחד עם הרפורמה במבנה שירות הקבע, הם כבר מציאות קיימת. אישורם בממשלה באוגוסט האחרון, יחד עם עוד עשרות הרפורמות שאוגדו בחוק ההסדרים הנלווה לתקציב 2017-18, היה סמלי בעיקרו. גם כשוועדת החוץ והביטחון בכנסת אישרה את פרק הביטחון בחוק ההסדרים, היא בסך הכל סיפקה את תיקוני החקיקה הנדרשים לשינוי שכבר מתרחש.

במסגרת ה"התייעלות" נפרד צה"ל בשנה האחרונה מכ-5,000 אנשי קבע בתפקידים מגוונים. החלטות הממשלה מתנות העברת חלק מהתוספות התקציביות לצה"ל בצמצום תקני המשרתים בקבע. מחיר הצמצום בכח האדם מורגש היטב ביחידות מחסני החירום (ימ"חים), שאמורות לדאוג להכנת הציוד הצבאי לזמני מלחמה.

על פי המתווה שהציג צה"ל, רק אחד מכל עשרה קצינים שיתגייסו לשירות קבע יסיים את מלוא תקופת השירות

המשוכה החדשה

שינוי מרכזי נוסף נוגע למסלול הקבע לקצינים, שיפחית עוד יותר את הוודאות שלהם במשך שירותם ועשוי להקטין את המוטיבציה לשרת בקבע. בצה"ל הוסיפו "שער יציאה" בגיל 35, שבו יוחלט האם הקצין יעזוב או ישרת עד פרישה – זאת בנוסף לשער היציאה הקיים היום בגיל 27. ה"שער" החדש ממוקם במעבר מדרגת רס"ן לדרגת סא"ל, ובמסגרתו אחד מכל שני קצינים ישוחרר מהצבא עם מענק חד-פעמי.

במתווה החדש יצטרכו קציני הקבע לעבור שתי נקודות סינון כדי לסיים את שירותם ולהיות זכאים למלוא תנאי הפרישה. הראשונה (שכבר נהוגה כיום), מתרחשת בסביבות גיל 27, במעבר מדרגת סרן לדרגת רס"ן. מי שלא יקודם יזדכה על הציוד וייצא לאזרחות בגיל 27. בצה"ל מגדירים זאת כמעבר בין "קבע ראשוני" ל"קבע מובהק".

אבל מעכשיו, גם הקבע ה"מובהק" יהפוך למובהק פחות. במסלול החדש, לאחר שבע שנות שירות נוספות בדרגת רס"ן יגיע הקצין ל"שער" השני – המעבר מדרגת רס"ן לסא"ל. מתוך כל שני רס"נים יקודם רק אחד לסא"ל (להוציא מכסה מסויימת של קצינים מקצועיים שיוכלו להמשיך לשרת כרס"ן). מי שלא יקודם יחל את חייו האזרחיים בגיל 35, עם מענק שחרור בסך מקסימלי של חצי מיליון ₪. מי שימשיך בצבא יוכל לפרוש בגיל 42 ולזכות במלוא תנאי הפרישה, הכוללים גם "פנסיית גישור". על פי המתווה שהציג צה"ל, רק אחד מכל עשרה קצינים שיתגייסו לשירות קבע יסיים את מלוא תקופת השירות. הראשונים לעבור את המשוכה יהיו הקצינים שעלו בשנה האחרונה לדרגת רס"ן. ההסדר אינו חל על נגדים, שימשיכו לשרת עד גיל 52 ללא שערי יציאה.

מיעוט הקצינים שישלים שירות מלא יזכה לתנאי פרישה מלאים, הכוללים "פנסיית גישור" – קיצבה חודשית בסך ממוצע של 12 אלף ₪, שתשולם לו עד שיגיע לגיל הפרישה במשק ויהיה זכאי לפנסיה שנצברה לו. פנסיית הגישור מאפשרת לפצות על הירידה ברמת החיים לאחר השחרור מהשירות, ועל האופק התעסוקתי המצומצם עבור מי שנכנס לאזרחות בשנות הארבעים לחייו, לעיתים ללא מקצוע אזרחי (לקצין חימוש או גשש, למשל, לא מחכים הרבה ג'ובים אטרקטיביים "בחוץ"). קיצבת הגישור משולמת מאוצר המדינה, ומהווה סכום לא מבוטל מתוך תקציב הביטחון: תקציב משרד הביטחון המוצע לשנת 2017 עומד על 70.7 מיליארד ₪, מתוכם 7.8 מיליארד ₪ על גמלאות קבע – כמעט 10%. מטרת המהלך הנוכחי היא לחסוך את הסכום הזה בעתיד, באמצעות הוצאת קצינים בשער היציאה השני ללא זכאות לפנסיית גישור.

"העניין של קבע כבר נהיה לא רלוונטי"

"צריך להפסיק לקרוא לזה 'איש קבע', כי העניין של קבע כבר נהיה לא רלוונטי", אומר אל"מ (מיל') שולי אייל, לשעבר רמ"ח סגל בזרוע היבשה ומפקד מופ"ת – המחלקה לשירותי הפרט, הפרישה והתשלומים בצה"ל. כמי שמכיר מקרוב את מסלול הקבע בצה"ל, הוא מזהיר מפגיעה במשרתים עצמם, ובנזק שעלול להיגרם עקב הירידה באטרקטיביות של צה"ל עבור כח האדם האיכותי לו הוא זקוק.

התנאים אז לא היו מי יודע מה אטרקטיביים, אבל מצד שני, לא היה אז מודל של קבע ראשוני וקבע מובהק. כל אפסנאי, כל נהג וכל טבח שגייסת היה מקבל קבע עד פרישה. מבחינה כלכלית זה כמובן היה קשה למערכת. בשנת 1998 היה צה"ל הגוף הראשון במדינה שנכנס למודל של קבע ראשוני וקבע מובהק. זה אומר שעצם גיוסך לצה"ל בקבע לא אומר שתהיה פנסיונר של צה"ל. אם לא תעבור בתוך שבע שנים את משוכת הקידום מסרן לרב-סרן, תיאלץ להשתחרר מהצבא ולא תהיה פנסיונר."

שולי אייל: "לקצין לוגיסטי אין ביקוש באזרחות ואלו 80% מהפורשים. את מוציאה אותו בגיל 42 אחרי שפיקד והנהיג ועשה דברים גדולים, מורידה אותו ברמת החיים, בתוספת כתבות שמספרות שאתה דופק את המערכת"

איך המהלך הזה השפיע על המשרתים הצעירים בקבע? "אחת הבעיות של צה"ל היא השכר בקבע הראשוני ביחידות עורפיות, שאינו אטרקטיבי בשום צורה שהיא. בעבר, כשהייתי צעיר, ידעתי שעכשיו אני אוכל חצץ אבל בעתיד אני אהיה רב סרן אקדמאי והמשכורת שלי תיראה בסדר, אז הייתי מבין שזה שווה את זה.

"היום אנשי הקבע הצעירים קמים והולכים. מאות תקני סרן אינם מאוישים. והאבסורד הוא שאנחנו רואים אנשים שמשתחררים מיוזמתם כדי ללכת למשטרה או לשב"ס, כי שם יש יותר ביטחון תעסוקתי."

אילו השלכות אתה צופה שיהיו להוספת שער היציאה הנוסף בגיל 35? "היצירה של עוד שער במעבר בין רס"ן לסא"ל מקלה כביכול על השער הראשון של סרן-רס"ן – יהיה יותר קל לעבור אותו, כי זו עדיין לא התחנה האחרונה לפני השירות המלא. ברמה של הניהול זה דבר נכון, כי אנשים מסתכלים 3-4 שנים קדימה ועושים הערכת מצב, 'יש לי סיכוי, אין לי סיכוי'. אם אתה מראה שהמעבר בין סרן לרב סרן הוא יותר אפשרי, אתה מצליח לשמר יותר סרנים או נגדים ביחידות עורפיות. מצד שני, אתה עובר את המשוכה אבל עדיין לא עברת את כל מסלול המכשולים שלך, ויכול להיות שבגיל 35 תמצא את עצמך בחוץ."

אייל מציין שגם מי שמשלים תקופת שירות מלאה ויוצא לאזרחות עובר על פי רוב חוויה קשה. " אנשים אומרים עלינו 'מה, אנשים פורשים בגיל 42? לפני ההורים שלהם?' ולא יודעים שאנשים בכלל לא רוצים לפרוש בגיל הזה, רובם רוצים להישאר עוד שנים בצבא. הם יוצאים עם אחוזי פנסיה נמוכים יחסית, יש להם פנסיית גישור, אבל עדיין. לקצין לוגיסטי אין ביקוש באזרחות ואלו 80% מהפורשים. אין להם הלימה באזרחות, את מוציאה אותו לאזרחות בגיל 42 אחרי שפיקד והנהיג ועשה דברים גדולים, מורידה אותו ברמת החיים, וזה במקרה הטוב. יש כאלה שבגיל 35 יקבלו רק פיצויים, ולא לשכוח שיקחו להם מזה גם 50% מס, בתוספת כתבות שמספרות שאתה דופק את המערכת.

"אותם אנשים מחפשים מקומות עבודה ואף אחד לא לוקח אותם. השאיפה של איש הקבע שהשתחרר היא לחזור לאותה רמת חיים שהיתה לו לפני שהופרש, וזה לא יהיה לו פשוט. זה לא שעוזרים לו ונותנים לו יתרון בהתמודדויות על מקומות עבודה. המדינה, שמאלצת אותך להשתחרר בגיל הזה, לא לוקחת עליך אחריות. אותו אדם מתקשה מאוד להשתלב, וזה יוצר משברים מאוד קשים, אנשים שאומרים שהמערכת הפקירה אותם."

מה אתה מציע לעשות? "ליצור דרך שבה יהיה לאיש הקבע יתרון בשוק העבודה, כך שיוכל להתמודד עם העובדה שהוא בן 35 ואין לו ניסיון תעסוקתי באזרחות כמו אחד שמגיע מתוך משרדי הממשלה למכרזים הפנימיים של הממשלה. אם נפתח תפקיד במשרד ממשלתי, איש קבע לא יכול להתמודד עליו, זה מכרז פנימי של המשרד. אז לפחות שיצרו פלטפורמה שמקלה עליהם. או שבשירות הציבורי יוכלו להתמודד על מכרזים פנימיים, כי הם היחידים במגזר הציבורי שנחתכים בגילאים כאלה הביתה. זה לא קורה לא בשב"ס, לא בשב"כ, לא במוסד, ולא בחברת חשמל. כל המקומות האלה, שיתנו להם קדימות. אם לא, הם יבינו בדיעבד שזו הייתה טעות חמורה לחתום לקבע."

תקציב_הביטחון

האוצר_והביטחון

משה_בוגי_יעלון

וועדת_החוץ_והביטחון

שער_יציאה_ראשון

פנסיית_גישור

קצין_לוגיסטי


בזכות 'פסיקת הטיפים', מאות אלפי מלצרים זכאים לדמי אבטלה בהתאם לשכרם האמיתי

הסתדרות הנוער העובד והלומד: "המשבר שהוביל ליציאתם לחל"ת של עובדי המסעדות חשף את הצורך בפסיקה"

פסיקה של בית הדין הארצי לעבודה מלפני כשנה וחצי מהווה היום חבל הצלה למאות אלפי מלצרים מובטלים: הטיפים שקיבלו בחודשי עבודתם האחרונים יכולים להיכלל בשכרם לצורך חישוב דמי האבטלה להם הם זכאים. הפסיקה מאוגוסט 2018 קבעה לראשונה שטיפ הוא שכר עבודה לכל דבר ביחס לזכויות הסוציאליות של המלצר, ביניהן דמי אבטלה. ללא הכללת הטיפים בשכר, דמי האבטלה של מרבית המלצרים היו מחושבים לפי שכר המינימום בלבד.

הפסיקה, שנכנסה לתוקף בינואר 2019, התקבלה בשעתו ברגשות מעורבים בקרב המלצרים, בין היתר עקב החובה שנכללה בה לתשלום דמי ביטוח לאומי והפרשות לפנסיה מכספי הטיפים. אלא שדווקא עכשיו, בשעה שמרבית ענף המסעדות סגור עקב צווי החירום, פסק הדין עשוי להוות הבדל של מאות ואלפי שקלים בהכנסתו של כל מלצר מדמי אבטלה.

"המשבר חשף את הצורך בפסיקה"

"נושא הטיפים למלצרים יצר במשך שנים בעיות רבות בתנאי העבודה של המלצרים, עובדים רבים לא קיבלו את זכויותיהם הבסיסיות, משכר מינימום ועד זכויות סוציאליות", מסביר דולב בר יעקב, מדריך באיגוד המקצועי לנוער בהסתדרות הנוער העובד והלומד. "הטיפים חולקו על ידי המעסיקים ושימשו לתשלום שכרם, כאשר חלק נכבד מכספים אלו הושמטו מתלושי השכר של העובדים, ובכך פגעו קשות בגובה הזכויות המגיעות להם. בית הדין הארצי קבע מחדש את היחס לטיפים, ושהם מהווים למעשה את שכר הבסיס של העובדים, עליהם המעסיק צריך להפריש את מלוא הזכויות של העובד".

"משבר הקורונה שהוביל ליציאתם לחל"ת של עובדי המסעדות, חשף את הצורך שהיה בפסיקה זו, שבעצם חייבה את המעסיקים לבטח את שכרם המלא של עובדיהם", אומר בר יעקב. "אם הקורונה היתה תוקפת חלילה לפני שנה וחצי, מלצרים רבים היו מוצאים עצמם מקבלים מהביטוח הלאומי סכום מגוחך שבינו לבין שכרם לא היה שום קשר, ובוודאי שלא היה מאפשר להם להתקיים".

למלצרים שהוצאו לחל"ת או פוטרו ממליצים בהסתדרות הנוער העובד והלומד לוודא כי ששת תלושי השכר האחרונים המוגשים לביטוח הלאומי, אכן משקפים את שכרם האמיתי, על מנת שיקבלו את דמי האבטלה המקסימליים המגיעים להם. " ערכו רשימה של שעות וימי עבודתכם, חשבו כמה שכר קיבלתם מכספי הטיפים, והשוו את השכר ושעות העבודה לרשום בתלושי השכר שלכם", ממליץ בר יעקב. במידה וישנו פער בין תלושי השכר לשכר בפועל, מומלץ לפנות לסיוע במוקד הפניות של הסתדרות הנוער העובד והלומד בטלפון *1121, או בדף הפייסבוק של ארגון המלצרים.

פסק דין הטיפים התקבל מאיחוד של שני תיקים, שהאחד מהם עסק בסוגיית חישוב דמי האבטלה המגיעים למלצר מהביטוח הלאומי. התובע, עמרי קיס, ביקש לטעון כי יש לכלול את הכנסתו מטיפים בחישוב דמי האבטלה המגיעים לו. קיס טען כי בעוד שהקצבה שקיבל חושבה בהתאם לשכר המינימום, שכרו בפועל מטיפים היה פי 2.5 מהשכר הממוצע במשק. תביעתו הספציפית של קיס נדחתה מכיוון שנקבע כי לא הצליח להוכיח את גובה סכומי הטיפים שקיבל. אך הרכב השופטים בראשות נשיא בית הדין הארצי דאז, יגאל פליטמן, קבע קביעה עקרונית לפיה "יש לראות בתשר הכנסה השייכת לבית העסק והכנסתם של עובדי שרשרת השירות משכר עבודה מאת המעסיק, מבלי אפשרות להפריד בין השניים, הן במישור דיני הביטוח הלאומי והן במישור משפט העבודה". לפיכך נקבע כי יש לשלם בגין הטיפים את מלוא תשלומי החובה – ביטוח לאומי, מס בריאות, הפרשות לפנסיה וזכויות סוציאליות אחרות.

"יש לאפשר גם לצעירים לקבל דמי אבטלה"

בהסתדרות הנוער העובד והלומד מותחים ביקורת על המדיניות, לפיה עובדים בני פחות מעשרים אינם זכאים כיום לתשלום דמי אבטלה. "בענף המסעדות עובדים גם בני נוער וצעירים רבים מתחת לגיל עשרים, בעיקר באזורי הפריפריה. עובדים אלו, שבמקרים רבים מפרנסים את עצמם הלכה למעשה, אינם זכאים כיום לסיוע, והסתדרות הנוער העובד והלומד קוראת לשנות את התקנות ולאפשר להם להתקיים בכבוד בתקופה הקשה הזאת".

פסיקת_הטיפים

מאות_אלפי_מלצרים

הסתדרות_הנוער_העובד_והלומד

עובדי_המסעדות

בית_הדין_הארצי_לעבודה

זכויות_הסוציאליות

דולב_בר_יעקב

הביטוח_הלאומי

קביעה_עקרונית

עובדי_שרשרת_השירות


אחרי מאבק של כעשור: הסכם קיבוצי לעוזרות המשפטיות

במסגרת ההסכם החדש הוגדרה העסקתן של העובדות, מחויבות מוגברת של המערכת כלפיהן ובוטלה באופן סופי מגבלת העסקתן לשש שנים בלבד. יו"ר הוועד, עו"ד שרית טוביס: "לראשונה זה עשור נשב לשולחן הסדר ללא חשש לגורל עתידנו המקצועי"

בתום מאבק של כעשור, הגיעו אתמול (רביעי) הנהלת בתי המשפט והעוזרות המשפטיות לשופטים להסכם סופי המסיים את כל המחלוקות בין הצדדים. ההסכם הושג בשיתוף משרד האוצר, הממונה על השכר, נציבות שירות המדינה וההסתדרות הכללית. " עם סיום הסכסוך ומשהושג הסכם, פונים הנהלת בתי המשפט והעוזרים המשפטיים לדרך חדשה, תוך שיתוף פעולה להגשמת יעדים משותפים", נמסר בהודעה המשותפת שהוציאו הצדדים.

ההישג המרכזי שרשמו העובדות בהסכם הוא הביטול הסופי והמוחלט של מגבלת העסקתן לשש שנים בתפקיד. עד כה נפלטו העוזרות המשפטיות לשופטים מהמערכת בתום שש שנות העסקה, ללא קשר לאופן תפקודן ולמידת שביעות הרצון של השופט עמו עבדו. בנושא זה, יש לציין, הנהלת בתי המשפט נכנסה למו"מ רק אחרי שבג"ץ הורה לה לעשות כן.

לראשונה הסכימה ההסתדרות לחתימת הסכם במגזר הציבורי שאינו כולל קביעות – וזאת בשל ייחודיות התפקיד, המהווה למעשה מעין משרת אמון של השופטים. גובש מודל העסקה ייחודי המגדיר את העסקתן של העוזרות המשפטיות, וכולל מחויבות מוגברת של המערכת כלפיהן – הכוללת תקופת הודעה מוקדמת ארוכה יותר לפני סיום העסקה, במטרה לאפשר לה לחפש עבודה חלופית במערכת ובכלל שירות המדינה, וכן פיצויי פרישה מוגדלים. כמו כן, האפשרות למעבר למשרות אחרות במערכת יהיה קל ופשוט יותר.

"ערב חג הפסח, הושג הסכם היסטורי עבור עוזרים המשפטיים לשופטים, המגדיר לראשונה בתולדות המערכת את העסקתם ומיטיב עם המערכת המשפטית כולה" מסרה עו"ד שרית טוביס, יו"ר ועד העובדים, "היום, בתום עשר שנות מאבק, הכירה סוף סוף המערכת בחשיבותם העצומה של העוזרים המשפטיים לשופטים למערכת, וזאת במסגרת הסכם קיבוצי. אנו מברכים את מנהל בתי המשפט החדש, השופט יגאל מרזל ואת צמרת הנהלת בתי המשפט ומשרד האוצר על ההסכם החשוב ומאחלים להם חג שמח ורוצים לאחל חג שמח במיוחד לעוזרים המשפטיים, שלראשונה מזה עשור יישבו לשולחן הסדר כשהם לא חוששים לגורל עתידם המקצועי". גם מנהל בתי המשפט, השופט ד"ר יגאל מרזל שנכנס זה עתה לתפקיד – בירך על חתימת ההסכם.

עו"ד יצחק (יצי) גורדון, יו"ר איגוד המשפטנים, מסר כי "בשעה טובה, ערב חג החירות, הסתיים מאבק צודק וארוך שנים, שהביא לראשונה להסדרה כוללת וראויה של העסקת העוזרים המשפטיים על כל תנאי העבודה שלהם בהסכם קיבוצי. אני מברך את העוזרים המשפטיים ובראשם את יו"ר הוועד עו"ד שרית טוביס מנהיגת המאבק, על ההתמודדות הנחושה לאורך השנים עד להשגת המטרה המבוקשת. אבקש להודות ליו"ר ההסתדרות מר אבי ניסנקורן שליווה אישית ובאופן אינטנסיבי את המאבק של העוזרים המשפטיים לאורך שנים ארוכות עד לסיומו המוצלח בישיבה שהוביל אתמול. עוד אבקש להודות לאגף הכלכלה של ההסתדרות בראשות מר שי בירן ולעובדי האגף מאיה וסרמן ובני כהאן על כל המאמצים הרבים, ההשקעה והיצירתיות שהובילו לתוצאה המוצלחת, ללשכה המשפטית של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות, ובמיוחד לעו"ד איריס ורדי היועצת המשפטית ולעו"ד מאיה צחור על הליווי המשפטי הצמוד והממושך, לעו"ד אמיר ירון סגן יו"ר האגף לאיגוד מקצועי שליווה את הסכסוך ורבים אחרים בהסתדרות שליוו את המאבק ותמכו בו לאורך השנים".

ההסכם כולל צמצום של ארבע שעות עבודה, אולם לצד זאת מסדיר לראשונה באופן מלא את האפשרות לעבוד שעות נוספות בשכר – אפשרות שהנהלת בתי המשפט מנעה עד כה, בעקבות פסק דינו של בית הדין לעבודה המורה כי יש לשלם להן תשלום נוסף בגין עבודתן בשעות נוספות.

סוגיה נוספת שהייתה במחלוקת ממש לאחרונה הייתה אופן העסקתן של העוזרות המשפטיות. במשא ומתן שהסתיים הלילה הסכימו הצדדים על אופן העסקה של חוזה מיוחד במסגרת הסכם קיבוצי. עוד נקבע כי העובדות הקיימות במערכת יוכלו לבחור אם לעבור למודל העסקה באמצעות הסכם קיבוצי, או להישאר במודל הקיים, של העסקה באמצעות חוזה אישי

לצד זאת יזכו העוזרות המשפטיות למענק חתימה בגובה 4,000 שקלים בשתי פעימות, לתוספת ותק לשכר בשיעור של אחוז בשנה, ושכרן יוצמד לתוספות שיינתנו בהסכמי המסגרת במגזר הציבורי. בעוד שנתיים תפתח להם גם דרגת שכר שישית ונוספת. כל כללי התקשי"ר בשירות המדינה, כולל אלו המיטיבים עם משפטנים ופרקליטים – יוחלו על העוזרות המשפטיות.

הישג נוסף שרשמו העובדות הוא ביטול הכוונה לייצר מערכת של דורות בהסכם העבודה.

העוזרות המשפטיות לשופטים הן עורכות דין מוסמכות המסייעות לשופטים בעבודה המשפטית ובניסוח פסקי הדין. הרוב המוחלט של המשמשות בתפקיד זה הן נשים.

עוזרות_המשפטיות

הנהלת_בתי_המשפט

המערכת_המשפטית

אגף_הכלכלה_של_ההסתדרות

האגף_לאיגוד_מקצועי_בהסתדרות

בית_הדין_לעבודה


ישראל הציגה לממשל טראמפ בתחילת 2020 את הרשימה, ובה המפעל בקאראג' שהותקף אמש (ד'), כך לפי הדיווח. לא ברור אם נגרם נזק למפעל

מפעל הצנטריפוגות שהותקף אתמול (רביעי) באיראן הופיע ברשימת יעדים שישראל הציגה לממשל טראמפ בתחילת שנת 2020, כך דיווח הניו יורק טיימס.

המתקן, שנמצא בעיר קאראג', הוא אחד המפעלים המרכזיים לייצור צנטריפוגות במדינה, והוא הותקף על ידי רחפן מסוג קוודקופטר שהמריא מתוך המדינה. לא ברור אם נגרם נזק כלשהו למפעל.

מפעל_הצנטריפוגות


בדיון שנערך בוועדה עלו בעיות רבות בקביעת מועד למבחן הנהיגה , "הרפורמה קבעה 5 ימים למבחן המעשי ויש שממתינים כבר 3 חודשים". מנהל אגף הרישוי : "נתקן את המערכת וניתן קדימות לתלמיד שמבחנו נדחה"

ועדת הכלכלה של הכנסת מתחה היום (ראשון) ביקורת נוקבת על הפרטת שירות מבחני הנהיגה (טסטים). יו"ר הוועדה , מיכאל ביטון (כחול לבן) הדגיש כי "הפרטת השירות הוכיחה חוסר יעילות משווע וחוסר התחשבות בלקוח . מדובר בסיר מבעבע של התמרמרות הציבור . אסור לרשויות לפחד לעשות את הצעדים הנדרשים ".

ביטון קרא לגיבוש מחיר אחיד למבחני הנהיגה והטיל על אגף הרישוי במשרד התחבורה להציג לוועדה בהקדם תכנית לשיפור משמעותי בנושא , ונתונים על ביטולי מבחנים ועל קנסות שניתנו לחברות המפעילות את מערך הבוחנים .

את הדיון יזם ח"כ אורי מקלב (יהדות התורה ) שציין כי עלות הוצאת רישיון נהיגה היא בין 6,000 ל-10,000 שקלים ומהווה נטל כבד על כתפי צעירים שלומדים נהיגה. ח"כ מקלב סיפר על פניות רבות שהוא מקבל על בחינות שמתבטלות ברגע האחרון בגלל "אי זמינות בוחן" ותוך אי מענה טלפוני מצד החברות המספקות בוחנים.

גם ח"כ אוסמה סעדי (הרשימה המשותפת ) סיפר על מקרה שהובא לפניו , בו בוטל מבחן מעשי שעה לפני המועד . "הרפורמה קבעה 5 ימים למבחן המעשי הראשון ו-14 יום למבחן השני , כאשר היום ממתינים כבר כשלושה חודשים למבחן ", אמר והדגיש את המתח הנפשי בו מצוי הנבחן , ואת הסבל , הייאוש והתסכול כאשר המבחן נדחה ברגע האחרון .

"נבוא חשבון עם הזכיין , ונתקן את המערכת "

מנהל אגף הרישוי במשרד התחבורה , אפי רוזן, הודה כי הרפורמה לא הצליחה במלואה . "יש בעיות ברפורמה , וחברה אחת לא עומדת באמנת -השירות שנקבעה ", אמר והוסיף כי הודעה על ביטול המבחן שעה בלבד לפני המבחן היא פסולה ואינה -מקובלת. "נבוא חשבון עם הזכיין , ונתקן את המערכת כך שתינתן קדימות במבחן חדש לתלמיד שמבחנו נדחה".

עם זאת ציין רוזן כי כיום ישנם 620 אלף מבחנים מעשיים בשנה , עם כ-200 בוחנים (עובדי חברות כוח אדם) שעה שטרם הפרטת השירות בוצעו כ-400 אלף מבחנים מעשיים בשנה בלבד שבוצעו על ידי 120 בוחנים שהיו אז עובדי מדינה, "איחדנו את המדדים , יצרנו שקיפות, מקצועיות וזמינות של מבחנים מעשיים, היום תלמיד יכול לערער על פסילת המבחן שלו , ולהוריד מהמחשב את קטע הווידאו המדובר ".

לדברי אבי גולן, יו"ר ארגון מורי הנהיגה , מצב תלמידי הנהיגה דווקא השתפר לאין ערוך בשנים האחרונות . "יש עדיין מה לשפר אך לא באבחת חרב. זמינות גבוהה מדי של מבחן מעשי מביא לזילות המבחן ".

עד 2018 בוצעו מבחני הנהיגה באופן ישיר על ידי משרד התחבורה , אולם רפורמה שקודמה ב-2016 הפריטה את מערך הבחינות המעשיות לחברות זכייניות, המעסיקות את הבוחנים . עתירה של בוחני הנהיגה כנגד הרפורמה וההפרטה נדחתה על ידי בג"צ בנובמבר 2016. במכרז להפעלת המבחנים זכו החברות טלדור ומילגם .

ועדת הכלכלה: "הפרטת מבחני הנהיגה הוכיחה חוסר יעילות וחוסר התחשבות בלקוח"

משרד_התחבורה


ראש הממשלה נתניהו יצא לוועידה כלכלית בליבריה, "ישראל חוזרת לאפריקה"

לאחר שביקר השנה במזרח אפריקה, מנסה נתניהו להבקיע את החומה של מדינות מערב אפריקה. מלך מרוקו, מוחמד השישי, לא יגיע לוועידה, אך הכחיש שהגעת נתניהו היא הסיבה לכך

"ישראל חוזרת לאפריקה בגדול" אמר אמש (שבת) ראש הממשלה בנימין נתניהו, עת המריא לביקור מדיני-כלכלי בליבריה. נתניהו ישתתף בוועידת ECOWAS (ארגון הקהילה הכלכלית של מדינות מערב אפריקה), במסגרתה ייפגש עם מספר נשיאים וראשי ממשלות ממערב אפריקה. בארגון חברות 15 מדינות: ליבריה, חוף השנהב, גמביה, גאנה, בנין, בורקינה פאסו, קייפ ורדה, גינאה ביסאו, גינאה קונאקרי, מאלי, ניז'ר, ניגריה, סיירה ליאון, סנגל וטוגו.

"בעקבות הביקור שלי במזרח אפריקה אנחנו עכשיו במערב אפריקה, והמטרה שלי היא בסוף למוסס את הרוב הזה, את הגוש העצום הזה של חמישים וארבע מדינות אפריקה שהוא הבסיס של הרוב האוטומטי נגד ישראל באו"ם ובגופים בינלאומיים", אמר ראש הממשלה. בוועידה יישא נתניהו דברים בפני ראשי המדינות ובאי הכנס, ויקיים פגישות מדיניות עם נשיאת ליבריה ועם מספר ראשי מדינות נוספים – בהן טוגו וחוף השנהב. בנוסף יחתמו מספר הסכמים בוועידה בהם: הצהרה משותפת ישראל-ECOWAS המדגישה את המחויבות להידוק היחסים בין ישראל לארגון במגוון רחב של תחומים, כגון: חקלאות, מדבור ושינוי אקלים, מים, סחר, חינוך, בריאות, ביטחון המולדת, סייבר ותקשורת, אנרגיה, תרבות ומדע.

אל ראש הממשלה יתלוו שר האנרגיה יובל שטייניץ (הליכוד), שר החקלאות אורי אריאל (הבית היהודי), סגנית שר החוץ ציפי חוטובלי וח"כ אברהם נגוסה (הליכוד).

השתתפותו הצפויה של נתניהו עוררה סערה במרוקו, ובסוכנות הידיעות במרוקו נמסר כי בשל כך, מלך מרוקו, מוחמד השישי ביטל את השתתפותו. "מדינות, חברות מפתח ב ECOWAS, החליטו לשנמך את דרג נציגיהן בפסגה מתוך אי הסכמה עם ההזמנה שניתנה לראש הממשלה הישראלי. לא נמסר מצד יתר חברות הוועידה התלהבות מההזמנה", נמסר ע"י משרד החוץ במרוקו ביום חמישי האחרון. "המלך מעוניין כי הופעתו הראשונה בוועידת ECOWAS לא תתקיים תחת מתיחות ומחלוקות ומעוניין להמנע מכל בלבול", הודיעו בסוכנות הידיעות. אולם אמש (שבת) מיתנו גורמים במרוקו את המסר לסיבת ביטול השתתפותו של המלך, וגל"צ דווח כי המלך מוחמד השישי נמנע מלהשתתף בוועידה הכלכלית בליבריה מסיבות אישיות – ולא בגלל נוכחותו של ראש הממשלה נתניהו. המלך ביקש לשאת נאום בוועידה, אולם נתקל בסירוב.

מדינות_מערב_אפריקה


בעלי העסקים בארה"ב שמתחייבים לפתוח את דלתותיהם לכולם

1,200 חברות שונות בארה"ב, ביניהן חברת הביגוד ליוויס, התחייבו לא להפלות עובדים או לקוחות בשל גזע, נטייה מינית או מאפיינים אחרים. לכאורה, מדובר בהתחייבות מובנת מאליה. אך באווירה הטעונה הקיימת היום בארה"ב, בה חנות פרחים מסרבת לספק פרחים לחתונה גאה, מספר חנויות שאינן משרתות לקוחות מוסלמים, וצוות במסעדה שתוקף מילולית אישה טראנסג'נדרית שמשתמשת בשירותי הנשים, אין שום דבר מובן מאליו.

עוד נותר לראות אם המסר "פתוח לכל" על הדפסי הלוגו ועל חלונות החנויות מעורר אהדה או זעם. בינתיים בעלי העסקים מתארים מציאות מורכבת. טיה אגנו, אחת ממקימות עסק לממכר סיידר ותמד (משקה אלכוהולי) באינדיאנפוליס, נרגשת להציב את מדבקת ה"פתוח לכל" על חלונה. "זה הולם את השקפת עולמי האישית והמקצועית". היא לא מודאגת מכך שלקוחות פוטנציאליים מסוימים ירגישו שהם אינם רצויים. "כל שביכולתי לעשות הוא לפתוח ברגל ימין ולומר 'הי, מוזמנים להיכנס ולבלות'".

לעומתה, ג'ורג' מרינקוס, בעל בר בוושינגטון, לא משוכנע שמדובר ברעיון טוב. העסק שלו ממוקם בסמוך לבית הלבן והוא שירת עובדים בממשלו של אובמה כמו גם את דוברת הבית הלבן, שרה סנדרס, שלאחרונה התבקשה לעזוב מסעדה בווירג'יניה בשל קרבתה לנשיא דונאלד טראמפ. בפתח הבר של מרינקוס ניצב שלט עליו כתוב "כולם מוזמנים" אך מרינקוס חושש שאם הוא יציב שלט האומר "פתוח לכל" לקוחות מסוימים ירגישו שהם אינם רצויים בשל נטייתם הפוליטית הימנית. "אין איך לצאת מזה טוב" הוא מסכם.

קואליציית העסקים ה"פתוחים לכל" החלה לפעול בסוף השנה שעברה לאחר שבית המשפט העליון בארה"ב נערך לדון בתיק נגד אופה מקולורדו שסירב לספק עוגת חתונה לזוג גאה בשל "הפרת אמונותיו הדתיות" כדבריו. פסק הדין גיבה את האופה אך לא נתן זכות כוללת לבעלי עסקים להפלות כנגד זוגות גאים. פסק הדין הוביל לכך שעסקים רבים התייעצו עם ארגונים חברתיים על האופן בו ביכולתם לשדר ללקוחותיהם שבעסק שלהם מיעוטים ובעלי נטייה מינית שונה יתקבלו בברכה. בקואליציה חברות גם ערים שונות כמו ניו יורק, אוקלנד וקליפורניה, וכן 190 ארגונים חברתיים.

קלה רונגרוד, מובילת המבצע מטעם "פתוח לכל", אומרת שהיא אינה חוששת מתגובות נגד. "כאשר עסק אומר שהוא מתחייב לשרת את כל לקוחותיו באופן שווה זה אך ורק חיובי. אני חושבת שאנחנו רוצים לעבור אל מעבר למנטליות של 'אנחנו או הם'. לכל אחד הזכות לקבל יחס מכבד".

חוק שיצא בשנת 1964 בארצות הברית אוסר על אפליה במקומות ציבוריים על בסיס גזע, צבע, דת, מגדר או מוצא. אך רק ב-21 מדינות, וכן במחוז קולומביה, נאסר על אפלייה שהיא על רקע נטייה מינית.

חברים בקואליציה מסתכנים בהרחקת לקוחות שמרניים. מרק מקלין, בעל עסק בדימוס ובלוגר שמרן בטנסי, אומר ששלטי "פתוח לכל" יוצרים פילוג. הוא קושר שלטים אלו לשלטי "מוסד חופשי מנשקים" הפוגעים בזכויות בעלי הנשקים. "אנחנו לא יכולים לשלוט באיך אנשים חושבים. זהו מדרון חלקלק".

מנגד אומרת ז'קינטה גאודה, האחראית על פיתוח אסטרטגי בחברה המייעצת לעסקים כיצד לאפשר הכלה ושונות בתוכם וכלפי לקוחותיהם, כי חברות שונות ניצבות בפני לחץ מצד עובדים ולקוחות כאחד לנקוט בעמדה שתאשר את ערכם לחברה. "להערכתי המוטיבציה לעשות זאת, הנוצרת על ידי לקוחות ועובדים כאחד, היא גדולה מהסיכון הפוליטי". גאודה מוסיפה כי "הם חישבו את זה והגיעו למסקנה שיש להם יותר מה להרוויח מאשר מה להפסיד ממהלך שכזה".

אווירה_הטעונה

גורג_מרינקוס

לקוחות_מסוימים

קואליציית_העסקים

זקינטה_גאודה

עובדים_ולקוחות


תעזבו את שרה נתניהו, יש מעסיקים גרועים ממנה. דעה

יתכן שההזדעזעות מתנאי ההעסקה של עובדת מעון ראש הממשלה הייתה משכנעת יותר אילו התקשורת הייתה מתייחסת באותה חומרה וזעזוע לאלפי ה"שירה רבן" שיש בישראל, המקבלות יחס נצלני ופוגעני בעבודה

קשה היה שלא להצטמרר מהראיון שנתנה שירה רבן, עובדת מעון ראש הממשלה לשעבר, לגיא פלג, אתמול (מוצ"ש) בחדשות 2. רבן, צעירה חרדית, גוללה מסכת של התעמרויות, השפלות ובגדול ערלות לב מצד הגב' נתניהו. כל זאת במסגרת יחסי כוח שאינם לטובתה של רבן, המעצימים את גודל הפגיעה, וכן, גם את עומק ההזדהות. רבן היא לא היחידה. לא מעט עובדות ועובדים במעון רה"מ התלוננו, ותבעו, על יחס של הגב' נתניהו כלפיהם. אני לא יודע, לא קראתי את כל כתבי התביעה, לא הייתי בסיטואציה, לא שמעתי את שרה מגנה על הצד שלה, אבל כמו שהפמיניסטיות והפמיניסטים ניצבות תמיד לצד המתלוננות, ככה אני עם עובדים, אני איתם.

אך משאמרתי זאת, אני חש חובה לציין כי העיסוק התקשורתי בדמותה של אשת ראש הממשלה סובל משטחיות והטיה פוליטית בצורה קיצונית. נדמה שאנשי השמאל בתקשורת, אלו שנואשו משלטונו הארוך של נתניהו, משתמשים בציניות בחוליה החלשה, שרה, כדי לנגח את ראש הממשלה ולהחליש את כוחו ומעמדו בציבור. זו פרקטיקה לגיטימית, ברורה, אבל מסריחה ומעליבה.

אני לא מכיר את מצבה של הגב' נתניהו, אך ניכר שהוא אינו מיטבי. להשתמש בזה, כדי לכרסם במעמדו של ראש הממשלה, זה מעשה חוקי, אבל פסול מבחינה מוסרית. יודעים מה? זה היה אולי עובר, אם אותם עיתונאים היו מתרעמים על התעמרות בעובדים בשוק העבודה הישראלי. אם אותם אנשי תקשורת היו עומדים ללא חת לצד עובדי קפה נואר או נגב קרמיקה, אולי הם היו משכנעים אותי שהם בכנות דואגים לתנאי עבודתה של אותה צעירה חרדית, שנקלעה לעין הסערה.

וכאן לב הבעיה, כשהמטרה היא להחליף את נתניהו, ולא להציב מולו אלטרנטיבה, כן, גם ובעיקר בנושאים הכלכליים חברתיים, לפתע כל האמצעים כשרים. אפשר להשתמש באשתו, כפי שככל הנראה היא עצמה השתמשה בעובדיה, כתכלית למימוש אותם חלומות באספמיה.

תעזבו את שרה, תעזבו אותה. אם היא עברה על החוק ביחסיה עם העובדים, היא ראויה לכל עונש. לטעמי, אף יותר מכל בעל עסק אחר שמנצל עובדים. את זה בית המשפט יכריע. נתניהו, ראש הממשלה, הוא ראש וראשון למדיניות כלכלית הפוגעת בקהל מצביעיו. כן, גם הם יודעים, למרות ההסתה המתמשכת, ש"השמאל" לא יפקיר את ביטחון ישראל, כי גם השמאל מבין, ברובו, שאין לנו ארץ אחרת. אבל השאלה היא האם עשויה להיות לנו מדינה אחרת. מדינה שבה זכויות עובדים ועובדות ישמרו, גם אם הם לא עבדו בבית האיש החזק במדינה, וגם אם הם לא משמשים כקרדום לחפור בו תחת כסאו ושלטונו.

רבות מספור הן אותן שירה רבן, שבמקומות העבודה שלהן זוכות ליחס מפוקפק, נצלני ופוגעני. רבות מספור הן אותן שרה נתניהו, הרואות, לכאורה, בעובדים תחתיה, קאסטה נמוכה, הראויה ליחס משפיל ומעליב.

אופוזיציה אמיתית לנתניהו היא להצהיר כי בישראל 2017 ניצול עובדים אינו לגיטימי, ולפעול למיגורו, ולא שהגב' הראשונה, עם כל מגרעותיה, היא לא לגיטימית.

מעון_ראש_הממשלה

ניצול_עובדים


בת 55 נפצעה קשה לאחר שבלון גז התפוצץ בביתה שבאשקלון

האישה סובלת מפגיעה רב מערכתית וכוויות בכל חלקי גופה, והיא מאושפזת בבית החולים ברזילי. רק ביום חמישי האחרון נפצעו שני גברים באורח קשה מפיצוץ בלון גז בעיר אשדוד

מדוברות מד"א נמסר כי בשעה 19:22 התקבל דיווח במוקד 101 במרחב לכיש על ככל הנראה תקרת מרפסת שקרסה, ככל הנראה בעקבות פיצוץ בלון גז וכתוצאה מכך התלקחה אש במבנה ברחוב החיד"א באשקלון.

חובשים ופראמדיקים של מד"א מעניקים טיפול רפואי ומפנים לבי"ח ברזילי אישה כבת 55 במצב קשה עם פגיעה רב מערכתית וכוויות בכל חלקי גופה. צוותי מד"א מבצעים במקום סריקות לאיתור נפגעים נוספים.

חובש בכיר במד"א ישראל לוגסי סיפר: "כשהגענו למקום ראינו בקומה השנייה בבניין מגורים בן 4 קומות אש ועשן. בכניסה לבניין שכבה אישה כבת 55 בהכרה מלאה כשהיא סובלת מכוויות בכל חלקי גופה, העלנו אותה לניידת טיפול נמרץ ותוך כדי הפינוי לבית החולים הענקנו לה טיפול רפואי מציל חיים כשמצבה קשה ויציב."

ביום חמישי האחרון שני גברים כבני 30 ו-50 חולצו מתוך ההריסות הבניין בו שהו באשדוד, בידי אנשי הכיבוי וההצלה בסיוע שוטרים. חובשי מד"א ואיחוד הצלה טיפלו בהם והעבירו אותם לבית החולים בעיר, לאחר שבלון גז התפוצץ בבניין.

בית_החולים_ברזילי


אין נפגעים, בגוף: עלייה של מאות אחוזים בפונים לסיוע במרכזי החוס"ן

ארבעה חודשים בתוך ההתחממות בעוטף ישראל, ועל פניו ישנם מקרים מועטים של פציעות. אולם הנתונים העולים ממרכזי החוס"ן מצביעים על עלייה דרמטית במספר הפונים לקבלת סיוע נפשי

ארבעה חודשים לגל הטרור בעוטף ישראל, ובינתיים נרשמה עליה של מאות אחוזים במספר התושבים באזור המקבלים טיפול במרכזי חוס"ן של משרד העבודה והרווחה. בחוף אשקלון מדובר בעלייה של 800% במספר המטופלים (155), בשדות נגב עליה של 400% במספר המטופלים (98) ובשדרות נרשמה עלייה של 300% במספר המטופלים (288). סה"כ טופלו בחודשים מרץ עד יוני טופלו 834 תושבים במרכזי חוס"ן בעוטף עזה, לעומת 271 ברבעון הקודם, גידול של למעלה מ-300%.

במסגרת הפעלת מרכזי החוס"ן, פועלים עובדי המשרד במספר דרכים לחיזוק החוסן של התושבים: זיהוי מצבי משבר אצל יחידים ומשפחות והפנייה ומתן סיוע, מתן תמיכה רגשית ונפשית, קיום מפגשים קבוצתיים, מתן הדרכה להורים, פעילות הסברה ומתן מידע, הפעלת מערך מתנדבים ופעילים קהילתיים, הפעלת צוותי חירום יישוביים, פיתוח מנהיגות קהילתית ורשתות תמיכה חברתית, ופעילות בתחום הכלכלי-תעסוקתי. מרכזי החוס"ן פועלים ב-11 רשויות ברחבי הארץ: אשכול, גולן, גוש עציון, הר חברון, חוף אשקלון, מטה בנימין, קצרין, שדות נגב, שדרות, שומרון ושער הנגב.

על מנת לחזק את חוסנם של התושבים שנמצאים בקו העימות, בשנים 2017-2018 שר העבודה והרווחה חיים כץ הקצה 50 מליון ש"ח לשדרות ויישובי עוטף עזה, לטובת בניה ומיגון של מעונות יום, מימון מענים ברמה האישית והכלכלית כגון: טיפולים פסיכולוגים לילדים, חוגי העשרה, איתור בני נוער בסיכון שפיתחו טראומה נפשית מהמצב הביטחוני, סיוע לקשישים ולאוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ועוד.

"חיזוק החוסן החברתי"

שר העבודה והרווחה חיים כץ: "המשרד מעמיד עבור שדרות והישובים בגבול עזה את מירב המשאבים לטובת מיגון מעונות יום וטיפול שוטף בצרכי התושבים כתוצאה מהמתיחות באזור, אמשיך להיות שותף נאמן לחיזוק החוסן החברתי של ישובי הדרום".

משרד העבודה והרווחה מפעיל לאורך השנה חמישה מרכזי חוס"ן המספקים סיוע לתושבי הדרום בשגרה ובמצבי חירום. החל מחודש מרץ הפעיל המשרד צוותי חירום אקטיביים המורכבים מעובדים סוציאליים ומתנדבים, אשר מגיעים לאזורי נפילות הפצמ"רים, מאתרים תושבים נפגעי חרדה ומעיקים להם סיוע ראשוני במקום. בנוסף לכך מדי יום עובדי המשרד יוזמים קשר עם תושבים קשישים ואוכלוסיות עם צרכים מיוחדים באזור עוטף עזה בקהילה. צוותי התערבות מגיעים גם למסגרות רווחה בהם שוהים קשישים וחסרי ישע כדי לספק מענים וכלים להתמודדות עם המצב הביטחוני.

משרד_העבודה_והרווחה

יישובי_עוטף_עזה


אפידמיולוגית מומחית מהאוניברסיטה העברית מבקרת את החלטת הממשלה שלא להטיל הגבלות: "800 אלף איש לא קיבלו בוסטר והם לא מוגנים. גם אם אחוז קטן מהם יפתחו תחלואה קשה, זה יעמיס על מערכת האשפוז"

ברור שהנבואות של גל מאוד חזק יגשימו את עצמן, אם הממשלה לא תנסה למנוע את ההדבקות," כך אומרת הבוקר (שלישי) פרופ' רונית קלדרון-מרגלית, אפידמיולוגית באוניברסיטה העברית וחברה בצוות המומחים של האוניברסיטה, שמייעץ לקבינט הקורונה.

פרופ' קלדרון מרגלית מבקרת את החלטת הממשלה לא להטיל הגבלות על התקהלויות כדי למנוע את שיעורי ההדבקה הגבוהים. בניגוד לפרויקטור הקורונה, פרופ' סלמאן זרקא, היא סבורה שהגבלות מסוימות יכולות לצמצם את התחלואה.

"אני לא מסכימה עם האמירות שההגבלות לא היו מעכבות את התפשטות הנגיף", אומרת קלדרון מרגלית בשיחה עם 'דבר', "זה אכן נגיף הרבה יותר מדבק, אבל כשמתקיימות התכנסויות של מאה איש בחלל סגור, אז כל המשתתפים חשופים להידבקות בבת אחת, ואז כמובן שקצת ההתפשטות יהיה מהיר יותר מאשר מצב בו כל חולה מדביק רק את בני משפחתו. הממשלה החליטה להרים ידיים ולהגיד 'כנראה שכולם יידבקו'."

"אני יכולה להבין את חוסר הרצון להגביל את האוכלוסייה. כנראה שזן האומיקרון גורם לתחלואה יותר קלה. אבל יש 800 אלף איש שצריכים לקבל בוסטר ולא קיבלו, הם לא מוגנים ונמצאים בסיכון לתחלואה קשה. אז גם אם אחוז קטן מהם יפתחו תחלואה קשה, זה יכול להקשות על מערכת האשפוז, במיוחד כאשר יש במקביל גל שפעת קשה."

פרויקטור הקורונה, פרופ' סלמאן זרקא, אמר אתמול במסיבת עיתונאים שהגבלת התקהלויות לא היתה מונעת את התפשטות הנגיף, ושמשרד הבריאות לא ממליץ על הגבלות כאלה כרגע. עם זאת, לשאלות העיתונאים האם הממשלה החליטה על מדיניות הדבקה המונית, הוא הכחיש זאת ואמר שהוא ממליץ לציבור לשמור על עצמו דרך חבישת מסכות ושמירת מרחק.

האוניברסיטה_העברית

החלטת_הממשלה

רונית_קלדרון_מרגלית


החלוץ של ויאדוליד הבקיע מול בטיס וציין זאת במחווה ל-45 הנספים באסון , אולם השער בוטל בעקבות נבדל, בדקה ה-68 כבש שוב והשווה ל-1:1 . וייסמן: "רציתי לעורר מודעות ולכבד את זכר הנספים "

שון וייסמן, שחקנה של ויאדוליד מהליגה הראשונה בספרד , הציל היום (ראשון) את קבוצתו מהפסד מול בטיס והקדיש שער ל-45 הנספים באסון בהר מירון. החלוץ מצא את הרשת בדקה ה-10 וסימן באצבעותיו את הספרות ארבע וחמש . לצערו , השער נפסל לאחר בדיקת ה-VAR, בעקבות נבדל.

בדקה ה-68 וייסמן הצליח שוב לכבוש והפעם השער היה חוקי, הישראלי נגח פנימה אחרי הגבהה של לוקאס אולאסה ולא חגג את השער . מאזנו של וייסמן בליגה הספרדית העונה עומד על שישה שערים. בזכות התיקו , ויאדוליד נותרה במקום ה-17 עם 31 נקודות, אחת יותר מווסקה ואלצ'ה שמתחת לקו האדום .

שון וייסמן כבש בליגה הספרדית והקדיש את השער להרוגי האסון במירון

הליגה_הראשונה


את הרומן של הרוקי מורקאמי "דרומית לגבול , מערבית לשמש " קראתי לראשונה בשנת 2004 ושמתי על המדף . ל-14 שנים. אתמול, לא ברור מאיזו סיבה, קראתי אותו שוב בשקיקה בכמה שעות ספורות. ורק עכשיו הבנתי מדוע שכחתי ממנו אז, כאילו זה היה עוד ספר פופולרי הבא בתור .

למבט ראשון, זהו ספר קליל על חייהם היומיומיים של יפנים מן השורה מסוף שנות השישים ועד אמצע שנות השמונים של המאה שעברה . הנה נער ילדותי וחסר בטחון עצמי ונערה צולעת שלא דומה לאחרים . הם מתיידדים, מוצאים זה בזו את "הנפש התאומה ". לאחר מכן הוא עובר עם משפחתו לעיר אחרת ויחסיו עם חברת הילדות מתמוגגים לאטם . הנה הוא תלמיד בשכבות הגבוהות של תיכון, הנה התנסויותיו הראשונות בחיי המין , סבך של רגשות כלפי בנות זוגו השונות , חיפושו העצמי שלו . התנהגות קלאסית של מתבגר. הנה הוא כבר סטודנט, שלא משתלב בחיי החברה של הצעירים , עובד בעבודה משעממת וחסרת כל סיכוי להתקדם, ויש לו פה ושם קשרים "מהירים". לאחר מכן הגיבור מתחתן, נישואים מתוך אהבה. אביה של אשתו העשיר והערמומי נותן לו מענק ראשוני לפתיחת עסק עצמאי. בקרוב מאוד מרוויח הגיבור הון עתק, בונה בית בעיר ובית מחוץ לעיר , קונה רכב, מביא לעולם שני ילדים, מנהל אורח חיים יציב של איש עסקים מצליח שאוהב את עבודתו . ודווקא אז, כאשר לכאורה יש לו את כל מה שכל אחד מאתנו יכול לייחל לעצמו , הוא מבין ש… אין לו דבר, שחייו הם ריקים וכאילו אינם שייכים לו , וכל זה מכיוון שפתאום שבה היא. חברתו הראשונה . אישה-חידה, אישה-חלום, חלום, אשר לפני שנים רבות סילק הגיבור אל מחוץ לגבולותיו של עולמו הקטן כי "כך היה צריך", או "פשוט כך קרה". ומה לעשות עכשיו? להשאיר את הדברים כמו שהם , או…

הסיבה ששלחתי את הרומן הזה לארכיון שלי אז, לאחר קריאתו הראשונה , הייתה חוסר הבשלות שלי . גילם של הגיבורים כשנפגשו שוב עומד על 37 שנים. אני בת גילם היום. רק כשהגעתי לאותה התקופה בדיוק בחיים שלי עלה בידי לראות בהם כבמראה את עצמי ואת כל שלבי התפתחותי וגדילתי . משבר גיל המעבר בכל הודו והדרו . התשובות לשאלות : "מי אני", "מה השגתי", "האם אני עוסק/ת במה שהייתי רוצה לעסוק", "האם אני חי/ה עם בן/ת הזוג שנועד/ה לי ", "איך אני רואה את עתידי ", "אילו רגעים מעברי הייתי רוצה לזכור תמיד ואילו למחוק מהזיכרון כאילו לא היו מעולם?.." שיבתה של "האהובה הנצחית " אל הגיבור רק פוצצה בו את כל המחשבות והרגשות הללו. למעשה, כמו שהוא מבין מצוין, הבחינה מחדש של ערכיו והישגיו והניסיון להימלט מהמציאות השגרתית היו מתרוממים בו ממילא, במוקדם או במאוחר . ברם, השינוי כבר התחולל, ואפילו שעל פניו סדר הדברים נשמר, שום דבר לא יהיה עוד עבורו כמו שהיה עד עכשיו.

תכונת האופי שמובילה את הגיבור נקראת בלשונם של אנשי רוח "אי-שביעות רצון אלוהית". בתור בעלת אותה תכונה בדיוק אני יכולה להבין טוב מאוד את כל מניעיו ומעשיו . מצד אחד, חי לו בחור מסודר ויוזם , שמנהל את ביתו ואת עסקיו ביד רמה, מחנך את ילדיו , מתאמן, נופש בביתו שמחוץ לעיר בקיצים . מצד שני, הוא חי עם תחושת חור, חלל רחב-ידיים בנפשו . שום דבר אינו מספק אותו . הנוסטלגיה הבלתי -פוסקת אל עברו , אל חבריו מהכיתה , שכולם כבר מזמן השתנו ועברו מקום, השאלה הנצחית : "מה היה קורה, אילו?", הרצון המתסכל לברוח "לא יודע, לאן" – אפילו דרומית לגבול או מערבית לשמש . אפשר להשתגע מכל הרצונות האלה ! ויחד עם זאת – חוסר בטחון עצמי, חוסר תעוזה לעשות אפילו צעד, וכתוצאה מכך – קיפאון במצב השנוא שנקרא "ככה-ככה".

מבקרים מסוימים של מורקאמי כותבים, שהוא מעביר תמיד ברומנים שלו את המנטליות היפנית הטיפוסית : את אי-הבוטות , את הכמיהה למשהו חסר הגיון, את היחס הטבעי אל המוות כאל חלקה המובנה של החיים , ועוד . אני חושבת, אין פה שום דבר יפני תרתי משמע. זה – כלל אנושי. פשוט יש תרבויות, בהן מקובל להשתיק את מניעי הנפש מן הסוג הזה , ויש תרבויות, בהן הם מתקבלים בצורה נורמטיבית. עובדה: הספרים של מורקאמי פופולאריים בכל העולם והם כולם פרו-מערביים במהותם . מבקריו האחרים של הסופר , ובפרט של "דרומית לגבול ", שיוצאים מנקודת הנחה של טשטוש הגבולות בין המציאות הנתונה והמציאות המיוחלת ברומן זה, טוענים שאהובתו של הגיבור היא רק פרי דמיונו ותו לא. הסיבות לטענה זו היא שהגיבורה הייתה נעלמת לתקופות ארוכות, לאחר מכן מופיעה שוב ללא שום הסברים, שכל חייה היו עוטים בעלטה ובאי -בהירות. לדעתי , לא היה בה שום דבר דמיוני. כמשתמע מהעלילה , ככל הנראה , היא הייתה פילגשם של אישים עשירים או מאפיונרים, חיה חיי צללים. על דברים כאלה לא מדברים בקול רם. במיוחד אם מבינים שלתשוקה המחודשת אין עתיד.

יש קטע אחד מסקרן בסופו של הרומן , כשהגיבור נתקל במרכז העיר בחברתו האחרת מתקופת התיכון , שנשארה בודדה מכוח הנסיבות . "בפניה לא היה שום דבר שאפשר לכנותו הבעה. לא, זה אינו ניסוח מדויק לחלוטין. עלי לנסח זאת כך: כמו חדר שממנו נלקחו כל הרהיטים , עד הפריט האחרון , כך סולק מפניה של מה שאפשר לכנותו הבעה, ולא נשאר שום דבר".* פגישה זו לא הייתה מקרית. היא כמו הראתה לגיבור מה עתיד לקרות לו עצמו, אם הוא יתקע בחוויותיו ההרסניות , ועד כמה חשוב היה לו לחזור במהרה למשפחה , לעבודה , למציאות . לא במקרה נאמר שהעבודה משחררת.

קטע משמעותי אחר עבורי ברומן הוא פגישתם של הגיבור ואביה של אשתו . איש העסקים החמקמק והבא בימים משכנע אותו לפתוח על שמו חברה פיקטיבית שנועדה להלבנת הון. בין היתר , הוא מספר לחתנו על חייו החוטאים ועל שלושת ילדיו , אותם הוא אוהב בצורה שונה. הפמיניסטיות היו אומרות על זה: "לגבר מותר הכול , גם לבגוד". לא בלי זה, גיבשתי חוות דעת אחרת על הקטע הזה : לכל אחד מאתנו יש את השלדים שלו בארון . כל בני הזוג שהיו לנו שונים. את כל אחד מהם אהבנו בצורה שונה. אך, מכיוון שאהבה היא רגש בעל פנים רבות, זו הייתה אהבה בכל מקרה. במובן זה, לא הייתה שום משמעות לייסורי המצפון של הגיבור שחשב , שאת חברת ילדותו הוא אהב במשך כל חייו , ואילו את אשתו הפסיק לאהוב. זה לא נכון. הוא אהב את שתיהן , רק בצורה שונה.

מעניין שמורקאמי מתחיל את ה"דרומית לגבול " מהרהורים על כמות הילדים במשפחות יפניות. קשה לתאר לעצמינו שביפן , שנכון ליום הנה בעלת שיעור שלילי בריבוי אוכלוסין, היו פעם יותר משני ילדים לזוג , שנשים יפניות כמעט ולא עבדו, אלא היו לרוב עקרות בית, שלהיות ילד יחיד במשפחה נחשב לשאת אות של טיפוס לפלפון ואגואיסט . קשה להאמין בזה . ההורים שלי רק לא מזמן חזרו מטיול ביפן וסיפרו : "כמעט ואין שם ילדים ברחובות ". כנראה, הכל משתנה.

"דרומית לגבול , מערבית לשמש " היה הספר הראשון של מורקאמי שקראתי . קראתי – ולא הערכתי מספיק. אז. בהמשך קראתי גם את "יער נורווגי" שלו , גם את הסדרה על כבשים, גם את ה"קפקא על החוף " ועוד . הרושם הוא שאותו גיבור עובר אצלו מעלילה לעלילה , על מנת לנסות לחבר בין חוטי הנראות והאי -נראות, לספק את כמיהתו למשהו שאין לו הגדרה. ברם, גיבורו של "דרומית לגבול " שונה מכולם דווקא מכוח הטריוויאליות של נסיבותיו וניסיונו המודע לשנותם . לצערו או למזלו , ניסיונותיו לא צלחו. ומה אני הייתי עושה אילו הייתי במקומו …?

מורקאמי הרוקי, דרומית לגבול , מערבית לשמש , הוצ' "מתרבות לספרות ", 1999, עמ' 195.

דרומית לבשלות, מערבית להבנה


תכנית ההטמנה אושרה אחרי מחאה של תושבי מצפה רמון נגד הפגיעה בנופי המכתש, וכעת היא כפופה לאישור הממשלה. מנכ"לית מינהל התכנון: "נשמור על מכתש רמון כאתר תיירות ייחודי במדינת ישראל למען הדורות הבאים"

התכנית להטמנת מקטע מקו מתח עליון (161 קילו-וולט) במערב מכתש רמון אושרה היום (שני) בוועדה הארצית לתכנון ובנייה של תשתיות לאומיות (הוות"ל). קידום התכנית טעון אישור ממשלה.

האישור ניתן לאחר שפרצה "מחאת העמודים" במכתש רמון מצד תושבי הסביבה, שגילו להפתעתם שהתכנית הקודמת להטמנה השאירה כ-25% מקו החשמל כקו עילי, תוך פגיעה בנוף הייחודי של מכתש רמון. חברת החשמל אמדה את העלות התוספתית של הטמנת שארית הקו בעשרות מיליוני שקלים.

מדובר בתכנית המשך לתת"ל 60, שאף היא הייתה תקדימית, ומכוחה הוטמן קו מתח עליון באורך של כ-7 וחצי ק"מ בתוך מכתש רמון. המקטע הנוסף שאושר היום, באורך 2.7 ק"מ, ישלים את המקטע הטמון מהירידה מהמצוק ועד לקצה המערבי של הקו שכבר הוטמן, ויחליף בעתיד את 12 העמודים והתיילים בקטע זה של המצוק.

התכנון נעשה בליווי צוות הוות"ל, תוך שיתוף פעולה עם רשות הטבע והגנים הלאומיים. הביצוע בפועל ייעשה גם הוא תחת פיקוח הוות"ל.

מנכ"לית מינהל התכנון דלית זילבר: "אני מברכת על המהלך החשוב שהוביל מינהל התכנון יחד עם חברת החשמל לתיקון התכנון הבעייתי שאושר בעבר. התכנית להטמנת קווי החשמל שאושרה היום מהווה שמירה של מכתש רמון כאתר תיירות ייחודי במדינת ישראל למען הדורות הבאים".

מתכננת הוועדה נאוה אלינסקי-רדאעי: "מדובר בהישג תכנוני חשוב שיאפשר את יישום הטמנתם של קווי חשמל במתח עליון במכתש רמון. כולי תקווה שחברת החשמל תשלים בהקדם את ביצוע הטמנת הקו, לטובת הנוף הייחודי של מכתש רמון ולרווחת המטיילים הרבים באזור. זהו צעד חשוב בשמירת נוף השטחים הפתוחים ובנכס לאומי חשוב כמו מכתש רמון".

איתי ענר, מנהל יחידה סביבתית מצפה רמון: "אני מברך כמובן. ניתן היה למנוע את הלופ הזה ולחסוך כסף ציבורי רב. אני מקווה שרשות הטבע והגנים תפנים את חשיבותה של אי-הסתרת מידע מהציבור".

נדב סילברט, ממובילי "מחאת העמודים": "לא מברכים על המוגמר עד שאין אישור ממשלתי. אנחנו מודים מאוד לאנשי המקצוע בוועדות התכנון על החלטתם האמיצה ופורצת הדרך לתקן את התקלה ולהתאים את תכנית בניית הקו לנדרש מבחינה נופית במכתש רמון".

אפרת קדם סילברט, נציגת שומרי המכתש ועמותת קשת: "אנחנו מברכים על אישור התכנית. כולנו תקווה שהטמנת קו החשמל תושלם בהקדם ונשוב לראות את הנוף הייחודי של המכתש ללא הפרעות. אנחנו כאן כדי לוודא זאת. אנו מודים לכל הגופים המעורבים על הקשב לציבור ועל קבלת ההחלטה החשובה הזו. תודה גדולה לציבור הרחב של שומרי הטבע ואוהבי הארץ, שתמך וסייע לנו להוביל שינוי משמעותי, בעל השפעה רבה על מפת התכנון בארצנו. רק יחד נשמור על ערכי הטבע הייחודיים שלנו למען הדורות הבאים".

תכנית_ההטמנה

מינהל_התכנון

מחאת_העמודים

תושבי_הסביבה

רשות_הטבע_והגנים_הלאומיים

נאוה_אלינסקי_רדאעי

אי_הסתרת_מידע_מהציבור


ארז הזהיר מהתפתחות "מסחר בעבודות מוכנות שיימכרו לתלמידים" בעקבות הכוונה לבטל את הבגרויות במקצועות ההומניים. שרת החינוך יפעת שאשא-ביטון: "תהיה אפס פגיעה בצוותי ההוראה, הרפורמה נועדה לחזק את המקצועות"

יו"ר ארגון המורים העל-יסודיים, רן ארז, ביקר אמש (שני) את כוונת משרד החינוך לבטל את בחינות הבגרות במקצועות ההומניים שמקדמת שרת החינוך, יפעת שאשא-ביטון. "אנחנו בעד שינוי שיטות הלימוד, אך נגד ביטול המבחנים", אמר ארז בכנס מנהלי אגפי החינוך ברשויות המקומיות שנערך באילת, "הילדים חכמים והם יבינו שאם הם לא יצטרכו להיבחן, הם לא יצטרכו ללמוד."

שאשא-ביטון מגבשת בשבועות האחרונים רפורמה שכוללת מעבר לחובת בגרויות באנגלית, שפת אם, מתמטיקה ומקצוע בחירה אחד בלבד, והחלפת הבגרויות ביתר המקצועות בבחינה בית ספרית ובעבודה חקר אקדמית. מאז פרסום כוונת השרה לבצע רפורמה, ארגון המורים מבקר אותה ומזהיר מירידת ערכם של המקצועות ההומניים, צמצום שעות לימוד ופגיעה במורים שמלמדים אותם.

בדבריו הדגיש ארז את חששו מ"התפתחות מסחר בעבודות מוכנות שיימכרו לתלמידים, אשר יזהמו את תהליך הלמידה ויורידו את ערך המקצועות ההומניים בתעודת הבגרות."

ארז הדגיש כי התנגדותו אינה קשורה לחשש מפגיעה בגמול הבגרות שמשולם למורים המגישים לבגרות, "כיוון שהוא נטוע בהסכמים הקיבוציים".

שרת החינוך יפעת שאשא ביטון אמרה אמש (שני) ש"תהיה אפס פגיעה בצוותי החינוך" ברפורמה בבחינות הבגרות שהיא מגבשת. בתגובה לביקורת על ביטול הבחינות במקצועות ההומניים, הדגישה שאשא ביטון שמטרת הרפורמה היא חיזוק המקצועות ההומניים.

בנאומה הזכירה את הפערים הלימודיים והרגשיים שנוצרו בעקבות מגפת הקורונה והכריזה על תוכנית לצמצום פערים לימודיים במקצועות הליבה, שתתחיל לאחר חופשת הפסח. תוכנית זו מצטרפת לתוכנית "באים בטוב" שמטרתה להתמודד עם העלייה במקרי האלימות במערכת החינוך.

ביטון הודיעה שתקדם בשנה הבאה תכנית להחלת גמישות ואוטונומיה למנהלי מחלקות החינוך ומנהלי בתי הספר בדמות של תכנית בשווי 2 מיליארד שקלים. "אנחנו יוצאים בשנה הבאה בתהליך מקיף של שני מיליארד שקלים שיעברו לידיים שלכם, ואתם תוכלו לבחור איך אתם מייחדים את העשייה החינוכית, כל אחד במקומו הוא."

כמו כן הכריזה כי תהיה תכנית לאומית העוסקת במצוקת כוח האדם בצוותים החינוכיים ובמקצועות הפרא רפואיים במערכת החינוך – קלינאיות תקשורת, מרפאות בעיסוק פיזיותרפיה ועוד. "אנחנו במשרד החינוך נצא למהלך, שאנחנו כבר התחלנו אותו, לתכנית לאומית שנוגעת לכל אחד מהסקטורים שנוגעת להכשרה ולתנאי השכר וההעסקה שלהם. אני מנצלת את זה שאני כיו"ר המועצה להשכלה הגבוהה אוכל לקדם את המכסות כדי להכשיר".

יפעת_שאשא_ביטון

ארגון_המורים_העל_יסודיים

המקצועות_ההומניים


המבקר הודיע כי משרדו פועל להכנת דוח על טיפול הרשויות המקומיות והממשלה במבנים מסוכנים. אנגלמן התייחס גם לאופן הטיפול בדיירים שפונו: "חשוב שילוו את אותם אנשים ושיגבשו פתרונות עבורם"

מבקר המדינה מתניהו אנגלמן הגיע היום (שני), יחד עם צוותי הביקורת, לשטח קריסת הבניין בחולון כדי לבחון מקרוב את האירוע, את פעילות לוחמי האש, המשטרה והעירייה. כמו כן, המבקר שוחח עם הדיירים שבתיהם נהרסו עם קריסת הבניין.

המבקר הודיע כי בימים אלו משרד מבקר המדינה פועל להכנת דוח על טיפול הרשויות המקומיות והממשלה במבנים מסוכנים. כמו כן, המבקר ביקש מצוותו ללוות את טיפול העירייה בדיירים עד למציאת פתרון, גם באמצעות נציבות תלונות הציבור.

לדברי אנגלמן, "אני רואה חשיבות רבה בהגעה לשטח לצורך הביקורת. הנושא של מבנים מסוכנים נבחן על ידינו בימים אלו. אנחנו עדים לאירוע שהיה כפסע ממוות של אנשים רבים. אסור להמתין לוועדות חקירה נוספות דוגמת פל-קל ולמקרי מוות. על הגורמים העוסקים בנושא לטפל כבר מעכשיו. החל מרשויות מקומיות שנדרשות לתקן חוקי עזר ולבדוק היכן יש מבנים מסוכנים, ועד גורמי הממשלה השונים שעליהם להתעשת ולטפל במבנים המסוכנים לפני האסונות".

עוד הוסיף אנגלמן כי "יש גם חשיבות רבה לגבש פתרונות לדיירים. מדובר על שורה של אנשים שעולמם חרב עליהם. היתה כאן החלטה אמיצה להורות לדיירים לפנות את בתיהם תוך רגע. עם זאת חשוב שילוו את אותם אנשים ושיגבשו פתרונות עבורם. הדברים האלו לנגד עינינו ואנחנו בודקים אותם בביקורת המדינה. נלווה את הפעילות למען הדיירים עד למציאת פתרונות".

משרד_מבקר_המדינה

גורמי_הממשלה


הייתי רוצה להיות זבוב על קיר חדרך הקסום . להקשיב לפעימות לראות את רישום ה-א.ק.ג. ולשמוע את קולות האקו , בעת שאני מרחף בין חדרי ליבך מבלי להיחשף.

כשאני מרחף בין החדרים