שר הביטחון קרא להחרים את תושבי ואדי ערה, וזכה לתגובות זועמות

בראיון לגל"צ הבוקר (א') קרא השר ליברמן לא להגיע לחנויות ולא לצרוך את השירותים של תושבי המקום : "הם לא חלק ממדינת ישראל". ח"כ איימן עודה: "המחשבה שאדם כזה מופקד על ביטחון המדינה צריכה להדאיג כל אזרח שפוי"

שר הביטחון אביגדור ליברמן התייחס הבוקר (ראשון) לעימותים אתמול בוואדי ערה, שהתרחשו בעקבות הצהרתו של הנשיא דונלד טראמפ כי ארה"ב מכירה בירושלים כבירת ישראל. וקרא להטיל על תושבי האזור חרם.

במהלך ההתפרעויות אתמול בוואדי ערה הושלכו אבנים לעבר אוטובוס "אגד" והחלונות נופצו. הנהג נפצע קל מרסיסים ופונה לבית החולים לקבלת טיפול. שתי נוסעות שנפצעו קל טופלו במקום . המשטרה עצרה שני חשודים בתקרית – קטין ובגיר תושבי ערערה. במקביל, כביש ואדי ערה נחסם זמנית ונפתח , כשהמשטרה השתמשה באמצעים לפיזור הפגנות.

בראיון לגלי צה"ל אמר ליברמן כי "האנשים האלה לא שייכים למדינת ישראל, אין להם שום קשר למדינה הזאת , והם פועלים מבפנים ". בהמשך קרא השר להחרים את תושבי ואדי ערה כדי "שיבינו שהם לא רצויים כאן, הם לא חלק מאיתנו ".

על תושבי ואדי ערה אמר ליברמן כי "אנחנו ראינו מחבלים שיוצאים מתוך ואדי ערה, ראינו לוויה לאותם מחבלים באום אל פחם שהרגו שוטרים על הר הבית , אלפים השתתפו, ראינו דרשות בסגדים , אנחנו ראינו מאותה ואדי ערה יוצא מחבל והורג אנשים בתל אביב". בהמשך הסביר שר הביטחון כי במסגרת הסדר מדיני עתידי, תושבי ואדי ערה "חייבים להיות חלק מרמאללה ".

כשנשאל על ידי המראיין אפי טריגר אם אין בדבריו הכללה, השיב ליברמן: "אתה כנראה לא חי במדינת ישראל, אני ראיתי אלפים באותה הלוויה באום אל-פחם של המחבלים . זה אלפים, ואני שמעתי את אותן דרשות במסגדים – בכולם – דרשות של הסתה של אותם, כביכול, מנהיגים רוחניים".

לדברי ליברמן, "מה שקורה בוואדי ערה זה דבר בלתי נסבל". עוד הוסיף השר : "לכן אני קורא לחרם על ואדי ערה. לא להיכנס לשם ולא לקנות שם. הם צריכים להבין שאי אפשר לצאת להפגין עם דגלי חיזבאללה, דגלי פלסטין ותמונות של נסראללה, לקבל מיליארדים מביטוח לאומי וגם להרוס אותנו מבפנים ".

דברי שר הביטחון עוררו סערה במערכת הפוליטית , משני צידי המפה . "אני ימני לא פחות אך מתנגד לתכנית שלו , היא לא ישימה", אמר בתגובה השר לביטחון פנים גלעד ארדן לרזי ברקאי בגלי צה"ל. "אם העיקרון הוא לוותר על כל מקום שיש בו רוב ערבי אז אולי גם נוותר על יפו ומזרח ירושלים" הוסיף השר , "ואדי ערה הוא שטח בריבונות מדינת ישראל, נשליט שם חוק וסדר ".

ח"כ יהודה גליק (הליכוד ) הגיב גם הוא לריאיון של שר הביטחון . "ראש מועצת ערערה נשמע מרשים מאד בריאיון , מגנה חד משמעית את כל האלימות ", אמר. "הלוואי שהשר שהתראיין היה ממלכתי כמוהו ".

ח"כ אורן חזן (הליכוד ) אמר כי "החרם הכלכלי שאליו חותר ליברמן הוא חלק מתכניתו לוותר על הריבונות הישראלית בוואדי ערה – תכנית שאין לה דבר וחצי דבר עם הימין בישראל . מוטב שליברמן יסיר באופן סופי את מסכת איש הימין שאותה הוא ניסה להדביק לפרצופו במשך שנים רבות".

"לגופו של עניין" הוסיף, "תושביו הערבים של אזור ואדי ערה הם אזרחים שווי זכויות לכל דבר ועניין . דו-הקיום השורר כיום בפועל הוא במידה רבה תוצאה של כלכלה משותפת. החרמת עסקים רק תתרום להתפוגגותו של דו-הקיום . הגזר צריך להיות מופנה כלפי כולם , כולל האזרחים הערבים – בעוד שהמקל צריך להיות מופנה אך ורק כלפי המפגעים מביניהם ".

חברת הכנסת ציפי לבני (המחנה הציוני ) תקפה את אמירתו של שר הביטחון וכינתה אותה "מתלהמת". "המהומות שהתרחשו אתמול בוואדי ערה הן בלתי מתקבלות", אמרה והוסיפה כי היא מגבה את כוחות הביטחון ושהיא בטוחה שהדין עם מפרי החוק ימוצה. "במקביל צריך לפעול להרגעת הרוחות ", הוסיפה. "דווקא בימים כל כך רגישים נדרשת ממלכתיות וגם איפוק מצד כל מנהיג ציבור. האמירה של שר הביטחון מתלהמת, מזיקה ובעיקר מיותרת".

יו"ר הרשימה המשותפת , ח"כ איימן עודה, התייחס לדברים שאמר ליברמן בריאיון הבוקר וכינה אותו "נציג המשטרים הפאשיסטיים בממשלת הימין הקיצוני של נתניהו". עודה אמר כי "הקריאות לחרם על אזרחים רק משום מוצאם הלאומי והדתי מזכירות את המשטרים האפלים ביותר בהיסטוריה האנושית ". הוא הוסיף כי "המחשבה שאדם כזה מופקד על ביטחון המדינה צריכה להדאיג כל אזרח שפוי".

יו"ר ועדת המעקב העליונה לענייני הציבור הערבי , מוחמד ברכה, גינה גם הוא את דבריו של ליברמן ואמר כי משמרות המחאה המקומיות יימשכו היום ומחר בכל רחבי הארץ . ח"כ ג'בארין מהרשימה המשותפת , תושב ואדי ערה, תהה: "איך ליברמן היה מגיב אם שר בכיר בצרפת היה קורא להחרים יהודים בגלל הפגנה שקיימו בנושא שקרוב לליבם ?".

חבר הכנסת אחמד טיבי מהרשימה המשותפת ביקר אף הוא בחריפות את הדברים הקשים . "ליברמן לא זוכר היטב את ההיסטוריה של העם שלו וקריאות החרם נגד יהודים באירופה של פעם", אמר. "אבל הבעיה היא שמקורות ההשראה שלו לא מתמצים רק לברית המועצות הבולשיביקית , אלא גולשים גם לטכניקות שיישמו בחלקים אחרים באירופה של אותן שנים".

מדיני-ביטחוני:שר הביטחון קרא להחרים את תושבי ואדי ערה, וזכה לתגובות זועמות

תושבי_ואדי_ערה

חרם_על_ואדי_ערה

ראיון_ליברמן

ביטחון_המדינה

עימותים_בוואדי_ערה

מחבלים_מוואדי_ערה

אלפי_משתתפים_בהלוויה

תכנית_ליברמן

ראש_מועצת_ערערה

מסכת_איש_הימין

האזרחים_הערבים

אמירת_ליברמן

הרשימה_המשותפת

המשטרים_הפאשיסטיים


בגלל הייסוף והתנאים בעולם : המחלוקת בבנק ישראל סביב הורדת הריבית

לפי פרוטוקול הוועדה המוניטרית , שניים תמכו בהורדת הריבית ל-0.1% . עוד התייחסו השניים לצורך להיערך לסיכונים מהשווקים העולמיים

שניים מתוך חמשת חברי הוועדה מוניטרית של בנק ישראל הצביעו בעד הורדת הריבית ל-0.1% בחודש האחרון , כך עולה מפרוטוקול דיוני הוועדה שפרסם היום (שלישי) הבנק . הסיבה לטענתם היא מספר גורמים שעלולים למנוע את עליית האינפלציה לטווח יעד בנק ישראל, ביניהם החזרה לייסוף של השקל בחודשים האחרונים . כזכור , בסופו של דבר הושארה הריבית במשק על 0.25% .

שני חברי ועדה הצביעו בעד הורדת הריבית לרמה של 0.1% . הם סברו שהייסוף שהצטבר , הלחצים להמשך ייסוף בעקבות הרחבה המוניטרית בעולם והצירוף למדד WGBI (מדד אגרות החוב הממשליות הבינלאומי , י.ק), עלולים לפעול להמשך ירידה באינפלציה , שממילא נמצאת ברמה נמוכה", נכתב בפרוטוקול . סביב החלטת הריבית האחרונה פרסם בנק ישראל כי האינפלציה עומדת על 0.6% בלבד – נמוך מיעד הבנק שעומד על 1%-3% .

לטענת שני החברים בוועדה , ייסוף השקל הוא אחד הגורמים המרכזיים שעלולים למנוע את עליית האינפלציה אל תוך היעד של בנק ישראל, והורדות ריבית נוטות להקטין את הביקוש למטבע ולהוריד מערכו . ייסוף השקל גורם להעדפת תוצרת מיובאת ופגיעה ביצרנים המקומיים . לטענת התעשיינים המשך מגמת הייסוף עלולה להביא להיחלשות נוספת של הייצור הישראלי , ולפגיעה בעמידותו בפני משברים.

שני חברי הועדה התייחסו גם לסיכונים מהשווקים העולמיים , ותמכו בהרחבה מוניטרית במטרה לסייע לשוק הישראלי . על פי הפרוטוקול , השניים טענו כי "התמתנות הפעילות בעולם מהווה סיכון משמעותי, ועל כן יש לפעול כבר בעת הזאת על מנת למנוע השלכות שליליות בהמשך ". כמו כן, השניים התייחסו למדיניות התקציבית בשנים האחרונות ואמרו כי "הצמיחה הנוכחית בישראל מושפעת לטובה מהמדיניות הפיסקלית המרחיבה עד כה."

מתוך שלושה החברים הנותרים בוועדה המוניטרית , שניים תמכו בהשארת הריבית ברמה של 0.25% , אבל טענו שיתכן ויתמכו בהורדת ריבית בעתיד . הם טענו כי "לאור העובדה שהמשק צומח בקצב נאה והאינפלציה צפויה להתכנס אל תוך היעד החל מעוד שנה, ניתן להותיר את הריבית ברמתה , אך ציינו שהסיכונים לפעילות ולאינפלציה הם משמעותיים, לכן ייתכן שיהיה צורך להגביר את מידת ההרחבה של המדיניות המוניטרית בהמשך ". זאת לעומת הגישה בבנק ישראל עד לפני מספר חודשים בלבד, אז אמר הנגיד כי תתיכן העלאת ריבית בעתיד הקרוב .

מתקרבים להורדה?:בגלל הייסוף והתנאים בעולם: המחלוקת בבנק ישראל סביב הורדת הריבית

הורדת_הריבית

הוועדה_המוניטרית

פרוטוקול_הוועדה_המוניטרית

השווקים_העולמיים

השארת_הריבית_ברמה_של_רבע_אחוז

יעד_הבנק_לאינפלציה

הייצור_הישראלי

הרחבה_מוניטרית

השוק_הישראלי

המדיניות_התקציבית

שניים_מתוך_השלושה


הכירו את הכלי הפיסקאלי שאם היו משתמשים בו ב-48' לא היתה מדינת ישראל

כשהממשלה לא רוצה להשקיע את המיליארדים של עודפי התקציב בשירותים האזרחיים , היא תספר לנו שזה בגלל הנומרטור . ככה מוכרים לנו צמצום תקציבי בכיסוי של כלי מדעי.

כניסתה הצפויה של 'ישראל ביתנו' לממשלה , הציפה את השאלה איך יוכל נתניהו להיענות לדרישות הכלכליות של הסיעה , כשלצווארה של הממשלה כרוכה משקולת הברזל של "הנומרטור ". הדרישה בעלת המשמעות התקציבית העיקרית , היא הגדלת הקצבה לגמלאים עולי ברית המועצות , אשר יתכן ותתגלגל להעלאת הקצבה לכלל הזקנים , בעלות מוערכת של מיליארדי שקלים.

את הקדימון להתנגשות בין צרכים חברתיים מוצדקים מהמעלה הראשונה לבין "הנומרטור " אפשר היה לראות בפרשת העלאת יהודי אתיופיה.

בנובמבר 2015 אישרה הממשלה פה אחד את הצעת המחליטים שהעלה שר הפנים דאז, סילבן שלום, להעלות במהלך חמש שנים את שארית יהודי אתיופיה הכוללת 9,146 בני אדם הממתינים במחנות מעבר בגונדר ובאדיס אבבה. גם משרד האוצר גיבה את ההחלטה . לאחר האישורים , הוקם צוות מיוחד בין משרדי שכלל את מנכ"ל משרד ראש הממשלה ונציגי משרדי האוצר , על מנת להכין את התוכנית שתממש את ההחלטה . שלושה חודשים לאחר מכן בפברואר 2016 הודיע מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי ביצוע ההחלטה מושהה מאחר ואין מקור תקציבי לביצוע ההחלטה .

הבעיה לא הייתה שבתקציב 2016 אין כסף לביצוע ההחלטה . אלא שעל פי "הנומרטור " בשנים הבאות צפויה חריגה מתקרת ההוצאה ועל כן, כדי לאשר את ההחלטה צריכה הממשלה לקבוע קיצוץ או גדילה בהכנסות לשנים הבאות שיהיו שוות ערך לעלות ההחלטה . מה עלות ההחלטה ? הצוות הבין משרדי קבע כי ההחלטה להעלות את 9,146 יהודי אתיופיה תעלה כ-3 מליארד שקל. כלומר סכום דמיוני של קצת למעלה מ-328,000 ₪ לאדם . לשם השוואה, אם חישוב דומה היה מבוצע בתחילת שנות ה-90', עת עלו לארץ כמליון יהודי ברית המועצות לשעבר, הממשלה הייתה צריכה למצוא מקור תקציבי להוצאה של 328,012,000,000 ש"ח, שזה בערך כל תקציב המדינה השנתי בימינו . אגב, בפועל עליית יהודי ברית המועצות הייתה אחד מקטרי הצמיחה המשמעותיים במהלך שנות התשעים .

שני חברי כנסת מהליכוד החליטו כי הם לא מוכנים לקבל את גזירת ה"נומרטור". חבר הכנסת אברהם נגוסה וחבר הכנסת דודי אמסלם, המשמש גם כיו"ר ועדת הפנים , פתחו ב"מרד" והודיעו כי עד שלא תאושר ההחלטה להעלות את שארית יהודי אתיופיה הם לא מגיעים להצבעות ואינם משתפים פעולה עם המשמעת הקואליציונית . העובדה שהקואליציה של נתניהו מנתה באותה העת רק 61 חברי כנסת הפכה את המרד של נגוסה ואמסלם לאפקטיבי ביותר.

משה גפני, יו"ר ועדת הכספים יצא אז בהודעה כי הוא יקדם הצעת חוק לביטול הנומרטור . גפני שאישר בוועדת הכספים את הכנסת הנומרטור לחוק ההסדרים רק מספר חודשים קודם, הבין את גודל הטעות ואמר "לפי הנומרטור , אי אפשר היה להקים את מדינת ישראל".

הפתרון למשבר שארית יהודי אתיופיה הגיע באפריל , כשנתניהו הגיע לסיכום עם נגוסה ואמסלם כי העלאת בני הפאלשמורה תחל כבר ב 2016 עם העלאתם של כ 1300 מהם , וקצב העלאה של השאר יקבע בהתאם לדיוני תקציב 2017 -2018 .

אז מה זה הנומרטור הזה ? הנומרטור הוא כלי לחיזוי הוצאות הממשלה לשלוש השנים הבאות (מעבר לשנת התקציב הנידונה ). הנומרטור אוסף את תחזית התחייבויות הממשלה הנובעות מחקיקה , פסיקה, החלטות ממשלה, הסכמים ועוד . אליהן הנומרטור מוסיף את תחזית הגדילה של האוכלוסיה ומשתנים סטטיסטים נוספים להם יש משמעות תקציבית (לדוגמא הארכת גיל הפנסיה כתוצאה מגדילת תוחלת החיים ). אל תחזית התחייבויות הממשלה המכונה "הטייס האוטומטי " מצרפים את תחזית ההכנסות , תחזית הגירעון ותחזית צמיחת התמ"ג . את הנתונים הללו מעמידים מול שני הכללים הפיסקאלים הקבועים בתיקונים לחוק "הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית , התשנ"ב -1992" הראשון הוא הגירעון המותר לאותה שנה לפי כלל הגירעון , השני הוא מגבלת ההוצאה המותרת לאותה שנה על פי כלל תקרת ההוצאה .

קשה להגיד שלהעלות את 9146 יהודי אתיופיה זה לא ראוי וצודק .

בסופו של דבר, קובע הנומרטור האם השנים הבאות צפויות לחרוג מכלל תקרת ההוצאה וכלל הגירעון ובכמה . הנומרטור , ככלי לחיזוי המדיניות הפיסקלית , הוכנס לראשונה לשימוש פנימי במשרד האוצר בשנת 2014. בחוק ההסדרים שליווה את תקציב 2015-2016 , נכנס הנומרטור כתיקון המחייב את הממשלה לשמור על הריסון התקציבי לשלוש השנים הבאות , גם בהחלטת התקציב וגם בכל החלטה בעלת משמעויות תקציביות. כלומר, בגין כל החלטה בעלת אופי תקציבי שהממשלה רוצה לקבל היא צריכה לפנות לנומרטור ולבדוק לא רק האם יש בתקציב הנוכחי כיסוי להחלטה , אלא גם אם ישנו כיסוי בשלוש השנים הבאות , כפי שהן צפויות בנומרטור . בעצם הנומרטור הפך להיות כלי המרחיב את הריסון התקציבי שיוצרים כלל ההוצאה וכלל מגבלת הגרעון – שלוש שנים קדימה.

מה החזאי מבין? מעבר לכך שכלל ההוצאה וכלל הגירעון כופים על הממשלה מדיניות מצמצת, הפוגעת בשירותים החברתיים של האזרחים , לנומרטור יש בעיה קשה נוספת – התחזית .

עד כמה נוטות התחזיות עליהן נסמך הנומרטור להיות לא מדויקות, העיד שר האוצר כחלון, כשהסביר את התנגדותו לתקציב דו שנתי: "תקציב דו־שנתי לא טוב לכלכלת ישראל בעיקר בגלל תחזיות. אתה לא יכול לחזות הוצאות כספיות ב־2018 על פרויקט כזה או אחר. יש כאן אתגרים ויש כאן הפתעות".

ח"כ משה גפני "לפי הנומרטור , אי אפשר היה להקים את מדינת ישראל".

כדי להבין עד כמה התחזיות מוטות ע"י תפיסת העולם של מי שעורך אותן , ניתן להביט על השינוי שחל במהלך השנים האחרונות בטווח הטעות של תחזית הגביה ממיסים , לעומת הביצוע בפועל . מדו"ח מבקר המדינה עולה כי בין השנים 1992-2003 התחזית תמיד הייתה אופטימית מדי ובסוף השנה התברר כי המדינה גבתה פחות כסף מהמתוכנן . זאת למעט השנים 1999-2000 . טווח הטעות הממוצע נע סביב 5% כשבשנים 2002-2003 הסטיה הגיעה לרמה של 10% !

החל משנת 2004 התחלף הדיסקט באוצר . במרבית השנים שבין 2004-20015 האוצר העריך באופן פסימי את ההכנסה הצפויה מגביית המיסים זאת למעט השנים 2008-2009 והשנים 2011-2012 .

התחזיות של השנים האחרונות הן לא יד המקרה . כל הכספים שמוגדרים עודפי גביה, מועברים ישירות לכיסוי הגירעון ובכך משרתים מדיניות כלכלית מצמצמת. אם התחזיות היו אופטימיות יותר, חלק גדול יותר מהמיסים יכול היה להיות מופנה לשירותים חברתיים ופחות לכיסוי הגירעון .

בשבע מתוך 11 השנים האחרונות , נוצרו עודפי גביה ממיסים בשיעורים של עד 7.5% מהתחזית . בשנת 2015 לדוגמא , עודפי הגביה ממיסים עמדו על כ-7 מליארד שקלים.

אין לא יכול – יש לא רוצה מדוע קידם ראש הממשלה את ה"נומרטור" בחוק ההסדרים , כך שיהפוך אח"כ לסד המגביל את יכולת קבלת ההחלטות של הממשלה שלו ? מעבר לתפיסת העולם הניאו ליברלית הקובעת כי יש לצמצם את השירות שהמדינה נותנת לאזרחיה , ראש הממשלה נהנה מכך שיש לו את האפשרות להגיד – רוצה אבל לא יכול. קשה להגיד שלהעלות את 9,146 יהודי אתיופיה זה לא ראוי וצודק . אבל אפשר להגיד שהנומרטור לא מאפשר. קשה להגיד שהמצב בו חיים העולים הותיקים מוצדק. אבל אפשר להגיד שאין לזה כיסוי תקציבי ב-2019.

אם נחזור לכניסת ישראל ביתנו לממשלה , תסריט צפוי הוא שבימים הקרובים יודיע ראש הממשלה כי נמצא פתרון. האופציה הפחות סבירה היא שנתניהו יודיע כי על אף הנומרטור וכלל מגבלת ההוצאה הוא מקבל החלטה שצפויה להגדיל את מסגרת התקציב . האופציה ההגיונית לתסריט הזה היא שנתניהו יתפור תרגיל, כמו בסיפור העלאת 9000 יהודי אתיופיה הנותרים , שיאפשר לליברמן להציג הישג מצד אחד ואילו מהצד השני לא לשבור את הכלים באשר לכללים הפיסקלים ודימוי האחריות התקציבית .

פרשנות:הכירו את הכלי הפיסקאלי שאם היו משתמשים בו ב-48' לא היתה מדינת ישראל

השירותים_האזרחיים

ברית_המועצות

גמלאים_עולי_ברית_המועצות

יהודי_אתיופיה

9146_בני_אדם

הצוות_הבין_משרדי

משרד_ראש_הממשלה

מנכל_משרד_ראש_הממשלה

מליון_יהודי_ברית_המועצות_לשעבר

נגוסה_ואמסלם

המרד_של_נגוסה_ואמסלם

חוק_ההסדרים_2015

בני_הפאלשמורה

1300_פלאשמורות

הכנסות_גירעון_צמיחה

כלל_הגירעון_ומגבלת_ההוצאה

מגבלת_ההוצאה

שלוש_השנים_הבאות

תקציב_דו_שנתי

תחזיות_שנים_אחרונות

כיסוי_הגירעון


בניגוד להנחיית משרד הבריאות : 'הדסה מדיקל' עורכת בדיקות קורונה פרטיות

מנכ"ל משרד הבריאות לשעבר כתב כי "בדיקות קורונה הן משאב מוגבל ועליהן להיות מונגשות באופן שוויוני לציבור בתי החולים " והבדיקות זמינות דרך קופות החולים . בכל זאת גובה המרכז הרפואי הפרטי 603 ש"ח לבדיקה . התוצאות : תוך 72 שעות

למרות הוראת משרד הבריאות לפני חודש להפסיק את בדיקות הקורונה הפרטיות , עדיין ניתן לקבל בדיקת קורונה פרטית דרך שירותי 'הדסה מדיקל' – חברה לשירותי רפואה פרטית בבעלות בית החולים הדסה.

בשיחת טלפון עם החברה נמסר ל'דבר' כי ניתן להידגם עבור בדיקת קורונה במרכזים הרפואיים שלהם ברמת גן או ירושלים בעלות של 603 שקלים, וכי התוצאות מתקבלות בתוך 72 שעות. השירות ניתן למרות נגישות הבדיקות ללא תשלום דרך קופות החולים , עם הפניה מרופא משפחה.

החברה החלה להציע את השירות בתחילת יוני. מנכ"ל המשרד דאז, משה בר סימן טוב, הנחה להפסיק את הבדיקות הפרטיות , כתב כי "בדיקות קורונה הן משאב מוגבל ועליהן להיות מונגשות באופן שוויוני לציבור בתי החולים , ולכן יבוצעו רק בהתאם להתוויות שמפורטות על-ידי המשרד ".

ממשרד הבריאות נמסר בתגובה : "לא השתנתה מדיניות המשרד לגבי הבדיקות הפרטיות . יחד עם זאת, מתקיים כעת דיון במשרד לגבי צרכים נוספים שאינם נכללים בהתויות המקוריות , וכן האם יש משאבים מתאימים לקיימם ."

נגיף הקורונה:בניגוד להנחיית משרד הבריאות: 'הדסה מדיקל' עורכת בדיקות קורונה פרטיות

משרד_הבריאות

הנחיית_משרד_הבריאות

בדיקות_קורונה_פרטיות

בדיקות_קורונה

ציבור_בתי_החולים

קופות_החולים

בדיקת_קורונה

צרכים_נוספים


"יותר ניצולי שואה זקוקים להבטחת הכנסה כדי להתקיים, צרכי הניצולים לא מופו"

דוח מבקר המדינה בחן את יישום הדוח בנושא משנת 2017 ומצא שהרשות לזכויות ניצולי השואה במשרד האוצר עדיין לא יצרה מתווה שישפר את מצבם הכלכלי של הניצולים , סקר מקיף למיפוי צרכי הניצולים לא בוצע ודירות של ניצולים לא הותאמו

דוח מבקר המדינה קבע כי משרדי הממשלה ובתוכם הרשות לזכויות ניצולי השואה לא עושה מספיק כדי להבטיח שניצולי השואה יחיו ברווחה . הדוח ביצע מעקב על דוח ביקורת קודם שנעשה בשנת 2017 ובחן את הרשות לזכויות ניצולי שואה, אגף במשרד האוצר .

מדוח המעקב עולה שיש יותר ניצולים הזקוקים להשלמת הכנסה כדי להתקיים, בניגוד להמלצות הדוח הקודם שקבע שיש לטפל בנושא זה. בנוסף עולה מהדוח כי לא נערך סקר מקיף למיפוי צרכי הניצולים , לא הונגשו דירות עבור ניצולי שואה ומשרד הרווחה ניצל רק 30% מתקציב 'תכנית לנזקקים '.

ניצולים הזקוקים להבטחת הכנסה על מנת להתקיים: בביקורת הקודמת נמצא כי למעלה מ-51,000 מכלל הניצולים הזכאים למענק שנתי מקבלים גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה מביטוח לאומי. משרד האוצר והרשות טרם מצאו פתרון שישפר את מצבם הכלכלי . בשנים שעברו מאז הדוח הקודם עלה שיעור הנזקקים להשלמת הכנסה השייכים לקבוצה זו של ניצולים מ-67% בשנת 2017 ליותר מ-70% בשנת 2019. המעקב העלה שליקוי זה לא תוקן ואף החמיר.

ניצול תקציב משרד הרווחה לרווחת ניצולי השואה במסגרת 'התכנית לנזקקים ': בשנים 2018 ו-2019 ניצל משרד הרווחה רק כ-30% מהתקציב הכולל של 'התכנית לנזקקים '. התוכנית הוכנה לשם ביצוע פעולות רווחה עבור ניצולי שואה המקבלים הבטחת הכנסה, ותקציבה בשנים אלו הסתכם בכ -30 מיליון שקלים.

בשל הניצול החלקי של תקציב "התוכנית לנזקקים " נבצר מניצולים לקבל שירותים שיכלו לשפר את רווחתם , לרבות תגבור אספקת צרכים מיוחדים, פעולות רווחה מרחוק ותוכניות למרותקי בית שיכולות להפיג, ולו במעט , את תחושת הבדידות .

הנגשת דירות לניצולים : בביקורת הקודמת נמצא כי החברה לאיתור ולהשבת נכסים הפסיקה את תמיכתה התקציבית בארגונים חוץ-ממשלתיים לשם התאמה והנגשה של דירות ניצולים לצורכיהם המשתנים .

המעקב העלה שהרשות , משרד האוצר , משרד הרווחה ומשרד השיכון במסלול הכללי אינם תומכים תקציבית בהנגשת דירות ניצולים, ליקוי זה לא תוקן ופעילות ארגונים חוץ ממשלתיים להנגשת דירות ניצולי שואה צומצמה במידה ניכרת.

תמיכה בשירות לחצני מצוקה: שירות חיוני של לחצני מצוקה לכ -9,000 ניצולים נמצא בסכנת הפסקה מפני שחסר מימון להמשך השירות . ללא סיוע ממשלתי ראוי תתקשה הקרן לרווחה להמשיך את השירות , שממומן היום ברובו מתרומות .

ביצוע סקר מקיף למיפוי צרכי הניצולים : בביקורת הקודמת נמצא כי הרשות לא ביצעה סקר מקיף להערכת מצבם וצרכיהם הפיזיים , הנפשיים , והכספיים של כלל אוכלוסיית ניצולי השואה לשם מיצוי הזכויות הניתנות על ידי כלל נותני השירותים לניצולים .

המעקב העלה שליקוי זה תוקן חלקית. בביקורת המעקב נמצא כי הוקצה תקציב מיוחד לביצוע סקר בקבוצת ניצולים בעלי פוטנציאל למיצוי זכויות הניתנות על ידי הרשות , בסך של כ-13 מיליון ש"ח) וכן כ-4 מיליון ש"ח נוספים לגיוס כוח אדם לרשות . עם זאת, הסקר הקיף רק כ-22% מניצולי השואה ונפגעי ההתנכלויות .

מתן תוספת שעות סיעוד לנכי המלחמה בנאצים : בביקורת הקודמת נמצא כי נכי המלחמה בנאצים אינם זכאים לתוספת שעות סיעוד.

המעקב העלה שליקוי זה לא תוקן. משרד האוצר והרשות לא פעלו למתן תוספת שעות סיעוד ל-100 הלוחמים הנותרים – נכי המלחמה בנאצים (שאינם ניצולי שואה). להערכת הרשות העלות של מתן תוספת שעות הסיעוד עומדת על כ-4.2 מיליון ש"ח לשנה .

מיפוי ואיתור של ניצולים מרותקי בית: בביקורת הקודמת צוין כי על הרשות למפות את אוכלוסיית מרותקי הבית , להעריך את מספרם בשנים הקרובות ולהציע תוכניות ייעודיות שיאפשרו לספק את מלוא צורכיהם בד בבד עם בחינת אפשרויות הסיוע בהפגת הבדידות .

ליקוי זה תוקן באופן חלקי. הגם שמגוון התוכניות לסיוע לניצולים מרותקי בית גדול יותר והתקציב של משרד הרווחה עלה, מיפוי ואיתור הניצולים הזקוקים לסיוע טרם הושלם.

המלצות כלליות

מבקר המדינה ממליץ שהצוות הבין -משרדי יקים נקודת מענה אחת שתרכז את כלל הזכויות והמענים הניתנים לניצולי שואה ויעקב אחרי מימושן . בנוסף ממליץ המבקר שתבחן אפשרות לשיתוף פעולה מוגבר של משרד הרווחה וארגונים חוץ-ממשלתיים שעוסקים ברווחת ניצולי שואה, במקביל לגיבוש תוכניות למימוש התקציב בעצמו .

המבקר ממליץ שהרשות , משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה יבחנו גיבוש חבילת סיוע להגדלת הגמלה אותה מקבלים ניצולים שמקבלים מענק שנתי בלבד, בהתחשב בירידה בהיקף של כ-50 מיליון שקלים, משנת 2018 לשנת 2019, בסכום הכולל של התגמולים המשולם לזכאים (הנובעת מהתמעטות טבעית של הזכאים ).

בנוסף ממליץ המבקר על פרויקט מיצוי זכויות עם סקירה מלאה של ניצולי השואה , עריכת בדיקות יזומות לבחינת מצבם של ניצולי השואה הזכאים לגמלת סיעוד. עוד ממליץ המבקר שמשרד הפנים יפעל לקידום ההנחה המירבית בארנונה גם לאוכלוסיית ניצולי השואה שהרשות הכירה בהם כנזקקים .

הדוח המליץ למשרד הקליטה לפנות באופן יזום לניצולים הזכאים לדיור ציבורי שבתחום טיפולו ולבדוק מי מבניהם מעדיפים דירה בדיור הציבורי או המשך סיוע בשכר דירה, זאת בהתאם למצאי הדירות שאותן יכול המשרד לייעד לניצולים .

מבקר המדינה:"יותר ניצולי שואה זקוקים להבטחת הכנסה כדי להתקיים, צרכי הניצולים לא מופו"

ניצולים_הזקוקים_להשלמת_הכנסה

צרכי_הניצולים

דוח_מבקר_המדינה

הרשות_לזכויות_ניצולי_השואה

דירות_של_ניצולים

משרדי_הממשלה

תכנית_לנזקקים

תקציב_תכנית_לנזקקים

ניצול_התקציב

ניצולים_זכאים

51000_ניצולים

שיעור_הנזקקים

החברה_לאיתור_ולהשבת_נכסים

שירות_לחצני_מצוקה

אי_ביצוע_סקר

נכי_המלחמה_בנאצים

תוספת_שעות_סיעוד

הניצולים_מרותקי_הבית

התקציב_של_משרד_הרווחה

ניצולי_שואה_זכאים_לגמלת_סיעוד

ניצולי_השואה_שמוגדים_כנזקקים

ניצולים_עולים_הזכאים_לדיור_ציבורי


"השאלה היא מי הוא השולט ומי הריבון בהר "

כך אמר לדבר ראשון ד"ר עודד ערן, חוקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי. לדבריו , למרות טענות ההנהגה הפלסטינית להפרת הסטטוס קוו בהר הבית ופגיעה בחופש הפולחן , מדובר בפרק נוסף במלחמה על הריבונות בבירה

נמשכת המתיחות סביב המשבר בהר הבית הבית , ואיתה גם המאבק על הנרטיב של המשבר . הצבת אמצעי האבטחה במתחם , אחרי הפיגוע ביום שישי האחרון , הכריז הוואקף על חרם וקרא למתפללים לסרב לעבור בדיקה בגלאי המתכות . מנגד , פרסמה משטרת ישראל תמונות של מוסלמים ברחבה המקודשת לאיסלם , בניסיון לצמצם את השפעת הקריאות על החרם .

ראש הלשכה המדינית של חמאס, אסמאעיל הנייה, קרא לפלסטינים לצאת, אחרי תפילות יום שישי, למחאות תמיכה במסגד אל-אקצה. "מחר יהיה נקודת מפנה חשובה בהגנה על מסגד אל-אקצא ואנו נצא המנצחים " אמר, "התוכניות הישראליות בנוגע לאל-אקצה לא יבוצעו. מדובר בקו אדום, אתם מציתים את האש . אנו קוראים ליום זעם וגיוס כללי של העם הפלסטיני וכל האומה הערבית במסגרת המערכה להגנה על ירושלים ואל-אקצה ".

דובר חמאס, פאוזי ברהום, פרסם גם הוא הודעה מצולמת בה טען כי המסגד נתון תחת מתקפה חמורה מצד ישראל. וציין כי מונעים מהמוסלמים להתפלל בו . במקביל, מופץ ברשתות החברתיות בשעות האחרונות סרטון של חמאס הקורא לצעדות לעבר מוקדי החיכוך עם כוחות צה"ל בגדה .

דובר צה"ל הודיע היום (חמישי) על כוננות מוגברת לקראת תפילות יום שישי.

מי הריבון ?

"השאלה היא מי הוא השולט ומי הריבון בהר ", הסביר ד"ר עודד ערן, חוקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי שעמד בראש צוות המשא ומתן עם הפלסטינים ב-1999, "כל הגורמים האחרים לא מכירים בהיותה של ישראל ריבונית בשטח . האקט של החרם של מנהל מסגד אל-אקצה, השייח עמר אל-כיסוואני של לא להיכנס להר הבית , זה ביטוי למאבקי הכוחות על ההר , ואז מתעורר סימן שאלה לגבי מה שישראל מתהדרת בו שהיא שומרת הכי טוב על חופש הדת והפולחן . ואז כל הגורמים השונים בעיקר הבין לאומיים ישימו סימן שאלה על עליונותה המוסרית של מדינת ישראל".

על הקריאה שלא לעלות להר הבית עד הסרת גלאי המתכות , אמר ערן כי היא מצליחה מכיוון שאפילו "ארה"ב, הנוחה ביותר לישראל מבין מדינות העולם , לוחצת על ישראל לשמור על חופש הפולחן ". לדבריו , מה שממשלת ישראל "הייתה צריכה לעשות זה להתייעץ עם הגורמים השונים – עם וואקף, ירדן, ממשלות זרות".

"רוצים לעלות את המימד הדתי של הסיכסוך "

מבחינת ד"ר עידו זלקוביץ, ראש חטיבת לימודי המזרח התיכון במכללה האקדמית עמק יזראל ועמית מדיניות במכון מיתווים למדיניות חוץ ישראלית אזורית, המשבר הנוכחי משלב את שני ההיבטים של העימות הישראלי -פלסטיני: לאומי ודתי .

לדבריו , להתרחשות הנוכחית משלבת היבטים דתיים עם מאבק הכוחות על הרחוב הפלסטיני . " אלו לא רק מדינות, יש כאן שילוב של גורמים לא מדינתיים – כמו חמאס, פתח, התנועה האיסלמית פלג צפוני, ועוד גופים אזרחים כמו וואקף ועמותות שנתמכות על ידי טורקיה וקטאר – שמצליחים לערער את השטח ", הסביר.

הוא הוסיף כי "אנחנו נמצאים בתוך גל אלימות מתמשך, כבר מאוקטובר 2015, שהעוצמות שלו עולות ויורדות . ירושלים עומדת במרכז גל הטרור כי היא נמצאת תחת ריבונות ישראל, ולרשות אין עליה אחריות, ומבחינת חמאס היא עוזרת לתנועה האיסלמית לעלות את המימד הדתי של הסכסוך ".

מבחינת זלקוביץ הצבת גלאי המתכות הוא טריגר שמשקף את המציאות הקשה במזרח העיר . "מתנהל כבר הרבה זמן קמפיין של הרשות ושל חמאס שקורא לציבור להתנגד למהלכי הייהוד של מזרח ירושלים" טען, "בנוסף יש את הקושי של הפלסטינים להגיע להר הבית , המצב הכלכלי הקשה ותחושת ההזנחה וכל התשתית הזאת יוצרת את הנפיצות ".

"צריך לזכור שבין פתח וחמאס יש מאבק על הובלת הרחוב הפלסטיני ולכן אתמול פתח קרא ליום זעם. וחמאס קרא בשישי הקרוב ליום זעם" הוסיף, "רואים את זה ברשתות החברתיות , חמאס נוכח הרבה יותר ויש להם גישה למדיה החדשה . מפעילה סוכנויות עם מיליוני עוקבים ובונה את יום הזעם שלה . צריך להמתין ולראות מה יקרה בשישי . כמה יגיעו והאם גם פתח יצטרפו"

האם יש סיכוי להתפרצות אינתיפאדה שלישית?

"לא יודע אם זה יהיה אירוע נקודתי שיוביל לאינתיפאדה וגם לא בטוח שתהיה דומה לאינתיפאדה הקודמת . לא נראה לי שהציבור הפלסטיני רוצה להתקומם, כי זה יפריע להם בתהליכי העצמאות . אבל לחמאס ולתנועה האיסלמית יש אינטרס לחמם כמה שיותר את השטח , זה מציג אותם כגורם משמעותי שנלחם על ערכים דתיים".

מה ישראל צריכה לעשות?

הצבת גלאי המתכות לא הייתה הפרה של הסטטוס קוו, כי הם הוצבו בדרך להר ולא על ההר ושם יש לישראל ריבונות. אבל זה שיש לישראל את הזכות , לא אומר שזה מה שהיא שהייתה צריכה לעשות.

ההצטיידות בגלאים , בצדק , הגיעה מהמקום של הגברת הביטחון . אבל בפועל יצר גורם שמביא למחלוקת ולמשבר , ישראל צריכה לחשוב באופן יצירתי איך לשמור על הביטחון בלי לשים גלאים. בסופו של דבר, על מנת לספק ביטחון גם לשוטרים ולאזרחים צריך שלושה דברים: ניהול מדיניות חכמה, מודיעין משובח והרתעה כנגד טרור".

הר הבית:"השאלה היא מי הוא השולט ומי הריבון בהר"

מחקרי_ביטחון_לאומי

המכון_למחקרי_ביטחון_לאומי

הסטטוס_קוו_בהר_הבית

המשבר_בהר_הבית

תפילות_יום_שישי

הודעה_מצולמת

הרשתות_החברתיות

הגורמים_האחרים

המימד_הדתי_של_הסיכסוך

הרחוב_הפלסטיני

מאבק_הכוחות_על_הרחוב_הפלסטיני

התנועה_האיסלמית_פלג_צפוני

גל_אלימות_מתמשך

מזרח_ירושלים

יום_זעם_חמאס

אינתיפאדה_שלישית

החמאס_והפלג_הצפוני


"הבזק האיר את השמיים ואת ההרים מהנקודה בה נפלה הפצצה "

הפצצה האטומית שהוטלה על הירושימה לפני 75 שנה לא רק הרגה מאות אלפים. ניצולי הפצצה חיו עשרות שנים עם תחושת בושה, כעס ופחד . רבים ביפן האמינו שמחלות הקרינה מדבקות ותורשתיות .

חלקם הסתירו את היותם ניצולי ההפצצה . בלב אחדים ניטע הרצון לנקום. חלק ראו את יקיריהם מתים בזה אחר זה בגלל נזקי הקרינה ותהו – האם אני הבא בתור ?

כיום, גילם הממוצע של הניצולים הוא 83. ככל שהתבגרו והזדקנו רבים מהם החלו לחוש דחיפות; הם כמהים לראות את העולם נפטר מהנשק הגרעיני , ומרגישים שליחות לספר לדור הצעיר , ממקור ראשון, על זוועות הנשק האטומי להן היו עדים.

במרכז השלום בהירושימה , המוזיאון הרשמי של העיר לזכר האסון , מציגים לרגל 75 שנה להטלת הפצצה , תערוכת ציורים של כמה מהניצולים . אלה סיפוריהם .

אייקו אואדה. "הבזק האיר את השמיים ואת ההרים "

אייקו אואדה, אז בת עשר, הייתה בדרך לבית הספר כשהבחינה בפטריית האש . "הבזק האיר את השמיים ואת ההרים מהנקודה בה נפלה הפצצה . ענן יפה כל כך עלה מהארץ , והוא היה כה קרוב שחשתי שאני עולה איתו ".

קוקו קונדו. "קפטן רוברט לואיס לא היה מפלצת. הוא היה רק עוד אדם"

לקוקו קונדו (75) הייתה כילדה משימה סודית: נקמה. היא הייתה נחושה למצוא את האדם שהטיל את פצצת האטום על עירה הירושימה, האדם שגרם לסבל כה רב ולכוויות האיומות שראתה בפניהן של ילדות בכנסיה של אביה . למצוא אותו , להכות אותו ולבוא עמו חשבון.

הייתה לה הזדמנות לעשות זאת ב-1955. קונדו בת העשר הופיעה בתוכנית טלוויזיה אמריקנית בשם "אלו חייך ", שסיפרה את סיפורו של אביה , קיושי טנימוטו, אחד משישה ניצולים שתוארו בספרו של ג'ון הרסי 'הירושימה'.

קונדו הביטה בשנאה על אורח אחר בתכנית : קפטן רוברט לואיס, טייס המשנה של מטוס ה-B-29 'אנולה גיי', שהטיל את הפצצה .

הירושימה הפכה מקום יפהפה, אבל פצצות אטום עדיין קיימות ומתקפה אטומית נוספת תשמיד את העולם "

בזמן שקונדו , ששרדה את ההפצצה כתינוקת , תהתה אם תוכל לממש את הנקמה אותה דמיינה ולהכות אותו , מנחה התוכנית שאל את לואיס כיצד חש לאחר הטלת הפצצה . "כשהבטתי מטה על הירושימה, כל שיכולתי לחשוב היה 'אלוהים, מה עשינו?'", השיב.

קונדו ראתה דמעות נקוות בעיניו , ושנאתה התמוססה מאיליה . "הוא לא היה מפלצת. הוא היה רק עוד אדם… ידעתי שעלי לשנוא את המלחמה , לא אותו ", אמרה. היא הוסיפה כי היא אסירת תודה על שפגשה את לואיס פנים אל פנים, משום שזה עזר לשנאה להתפוגג.

ועדיין , היא סבלה משנים של השפלה ומדעות קדומות, איתן הייתה צריכה להתמודד ככל שהתבגרה . יום אחד בנערותה נאמר לה להתפשט עד לתחתוניה בוועידה רפואית באודיטוריום . הארוס שלה שעמו הייתה אמורה להתחתן, דחה אותה בשל היותה ניצולת הפצצה האטומית .

כיום, קונדו פוסעת בעקבות אביה , ועסוקה בלהעיד בפני בני נוער וצעירים . "הירושימה הפכה מקום יפהפה, אבל פצצות אטום עדיין קיימות", היא אומרת, "ומתקפה אטומית נוספת תשמיד את העולם . הגיע הזמן שאנחנו בני האדם נתאחד על מנת לחסל את הנשק הגרעיני , יש לנו תקווה".

ימאדה סומוקו. "היה הבזק"

"היה הבזק. ראיתי אור כמו קשת בענן ", מספר ימאדה סומוקו שהיה בן 20 כשנפלה הפצצה על הירושימה. הוא עמד כ-8 ק"מ מהנקודה בה התפוצצה הפצצה . את הציור יצר בגיל 49.

לי יונג קיאון. "כעת אין לי יותר ממה להסתתר"

לי יונג קיאון (92) שמר בסוד קרוב ל-70 שנים את היותו ניצול פצצת האטום . אפילו לאשתו לא סיפר. כשהיה בן 16, בבוקר השישה באוגוסט 1945, הוא הביט בשמיים הכחולים הופכים צהובים -כתומים. הוא סבל מכוויות בפניו ובצווארו , שהחלימו רק לאחר ארבעה חודשים.

במשך שנים הוא פחד שאנשים עלולים לשים לב לסימני הכוויות שעל פניו . כשחזר לעבודתו התרחקו ממנו ומ "מחלת הפצצה ". הוא החליט שלא לספר לאיש מה שקרה לו , וחי תחת שם יפני: מסאיצ'י אגווה, עד שלפני כשמונה שנים החל לדבר על שאירע . "כעת אין לי יותר ממה להסתתר", הוא אומר.

בעוד 20 שנה מהיום הניצולים כבר לא יהיו כאן, אבל סיפוריהם חייבים להישמר"

כדור שני למשפחה טיוואנית שנולד ביפן , הוא מכשיר כיום צעירים שימשיכו לספר את סיפורם של ניצולי הפצצה . חשוב לו גם שילמדו על הקשיים בהם נתקלו קוריאנים ביפן .

בהירושימה היו עובדים קוראנים רבים, ובכללם כאלה שאולצו לעבוד בלא שכר במכרות ובמפעלים במסגרת מדיניות הקולוניזציה היפנית בחצי האי הקוריאני ב-1945-1910 . כ-20 אלף מהם נהרגו, על פי הערכות, בהתקפה האטומית .

באזכרה שנערכה לנספים הקוראנים , הניח יונג קיאון פרח והתפלל על אלו שאינם . "אני מבקש מהצעירים שלעולם לא ישכחו אותנו ושיבינו את הטרגיות , את האבסורדיות , את האכזריות של המלחמה , כדי שהנשק הגרעיני ייעלם מהעולם כמה שיותר מהר. בעוד 20 שנה מהיום הניצולים כבר לא יהיו כאן, אבל סיפוריהם חייבים להישמר".

יונג קיאון, שצפוי לפגוש את ראש הממשלה שינזו אבה, על מנת לדרוש מיפן לעשות יותר על מנת להיאבק בנשק הגרעיני .

ריוג'י אישיגאי. "כשהבזק אור מוזר האיר את כל גופי "

הוא היה אז בן 17. "הורדתי את הראש באופן אינסטינקטיבי כשהבזק אור מוזר האיר את כל גופי ".

מיצ'יקו קודמה. "עבורי המלחמה אף פעם לא נגמרה"

הצלקות החיצוניות שבגופה החלימו עם הזמן , אבל מישיקו קודאמה (82) אומרת שליבה מעולם לא החלים. "עבורי המלחמה אף פעם לא נגמרה. גם 75 שנים אחר כך, אנחנו ממשיכים לסבול מנזקי הקרינה … והנשק האטומי עדיין קיים".

היא הייתה בת 7 כשראתה את ההבזק בשמיים מכיתתה בבית הספר היסודי . רסיסי זכוכית נפלו עליה כגשם . בדרכה הביתה הכתף השמאלית שלה דיממה, כשאביה נשא אותה על גבו . היא ראתה ילדה פצועה קשה מביטה בה . גם כיום היא כואבת את פניה של אותה ילדה.

היא איבדה את בני דודיה האהובים , שבועות לאחר ההפצצה . לאחר מכן את הוריה ואת אחיה ואפילו את ביתה . כולם מתו מסרטן או מנזקי החשיפה לקרינה . קודמה חיה בפחד שהיא תהיה הבאה בתור .

היו גם ימים של אפליה והשפלה . יום אחד הלכה למרפאה והציגה את האישור הרפואי שלה . פקידת הקבלה ציינה בקול רם את רישומה כנצולת ההפצצה , ואישה שישבה לצידה קמה ועברה מקום. "אני עדיין חשה עצמי פגועה מהאפליה הזו ", היא אומרת, "זה הדבר שיושב לי הכי כבד על הלב ".

קאטו יושינורי. "לא הייתה לי ברירה אלא לברוח"

"היה עלי לבחור אם לברוח או להישמע לקולות שמתחננים לעזרה ", מספר קאטו יושינורי, שהיה בן 17 כשנפלה הפצצה . הוא היה אז בבית הספר . "בית הספר קרס לגמרי ועלה בלהבות . התלמידים ואנשי הצוות נכלאו בתוכו . 'הצילו!' אני עוד יכול לשמוע את הצעקות של ילדים שנחנקים ומשוועים לעזרה באוויר שעוד נותר להם . לא הייתה לי ברירה אלא לברוח בין דברים בוערים שנופלים ".

ריוג'י אישיגאי עמד במרחק של קילומטר מהמקום בו נפלה הפצצה .

הפצצה ההיא:"הבזק האיר את השמיים ואת ההרים מהנקודה בה נפלה הפצצה"

ניצולי_הפצצה

חלק_מהניצולים

הנשק_הגרעיני

כמה_מהניצולים

הירושימה_הספר

שנאת_קונדו_ללואיס

פגישה_עם_לואיס

כוויות_קיאון

סיפורי_הניצולים

עובדים_קוראנים_רבים

20_אלף_קוריאנים_הרוגים

ילדה_פצועה_קשה

בית_ספר_יושינורי


שבועות: הזדמנות מצויינת להיכרות עם הפסיפס האנושי בחיפה ובכרמל

ממערת אליהו, דרך מנזר 'סטלה מאריס' ועד לגנים הבהאים : ההר התלול שלמרגלותיו הים משך את המין האנושי עוד משחר ההיסטוריה והוא האתר היחידי בארץ המקודש או מהווה מרכז דתי לשש דתות. סיור מרתק בעקבות ההיסטוריה הדתית של האזור

המדור 'לטייל בארץ ישראל' מופק בעזרת 'מכון אבשלום' – מכון לידיעת הארץ ע"ש חיים אבשלום, מיסודה של הסתדרות העובדים הכללית החדשה .

"בין יהודה וסוריה נמצא הכרמל , כך קוראים להר ולאל . אין צלם ולא מקדש אלא רק מזבח ועבודת האל " (היסטוריון רומאי, המאה הראשונה לספירה ).

כבר משחר ההיסטוריה משך השילוב בין הר הכרמל לים שלמרגלותיו את תשומת ליבם של האנשים . התחושה שמהים מתרומם הר תלול שראשו בשמים הביאו, כנראה, למסקנה שהר זה הוא מקום קדוש וכבר במאה ה-15 לפנה"ס, בתיאור מסעותיו של המלך המצרי תחותימס השלישי , מופיע הכרמל "כראש קדוש". הכרמל היה זירה למאבקו של אליהו הנביא בנביאי הבעל ובתקופה היוונית התפתח בכרמל פולחנו של זאוס. בתקופה הביזאנטית המירו מסורות נוצריות, ובעקבותיהן היהודיות , את האמונה ב'זאוס הליוס כרמלוס' בפולחנם של אליהו, אלישע ותלמידי הנביאים . בתקופה הצלבנית , הפך הכרמל למרכזו של מסדר נוצרי גדול. בתקופה העות'מנית הפך הכרמל לאתר מקודש למוסלמים ומרכז התיישבותי לדרוזים . בשלהי התקופה העות'מנית הפכו הבהאים והאחמדים את הכרמל למרכזם העולמי . כיום מהווה הכרמל אתר יחידי בארץ המקודש או המהווה מרכז דתי, לשש דתות – יהודים, נוצרים, מוסלמים, דרוזים, בהאים ואחמדים .

במהלך הטיול נכיר חלק מקבוצות דתיות אלה ונבקר במרכזיהם הדתיים .

מערת המאמין האידאלי

ניכנס לחיפה , מכיוון דרום, בשדרות ההגנה . נפנה ימינה בדרך אלנבי ונחנה במגרש החנייה שמדרום למוזיאון ההעפלה וחיל הים . נחצה את הכביש ונעלה במדרגות ל'מערת אליהו'.

ראשיתה של 'מערת אליהו' כמערה טבעית ששימשה כמחצבה . בתקופה הרומית שימשה המערה וסביבתה , כנראה, כמקום פולחן להליוס – אל השמש . עם עלייתה של הנצרות , המירו הנוצרים את פולחנו של הליוס בפולחנו של אליאס, הלא הוא אליהו הנביא . בעקבות הנוצרים , הפכה המערה להיות מקודשת גם ליהודים . על קירות המערה מצויות כתובות זיכרון של עולי רגל, הכוללות שמות יווניים ורומיים ושמות מבקרים יהודים, ואפילו ציור מנורה, שופר ולולב . במאה ה-17 קודשה המערה גם על ידי המוסלמים ובהמשך על ידי הדרוזים . כל הדתות הללו רואות באליהו הנביא , שפעל בכרמל , דוגמא לדמותו של המאמין האידיאלי המוכן להיאבק על אמונתו מול כוחות גדולים יותר. המסורת היהודית מספרת שבמערה זו לימד אליהו את תלמידיו הנביאים . ואילו המסורת הנוצרית מספרת על ביקורה של המשפחה הקדושה במערה בדרכה ממצרים לנצרת . מסורת עממית מספרת שמשוגע הנכנס למערה ולן בה שלושה לילות יתרפא משיגעונו . עד תחילת המאה ה-20 נהגו בני כל הדתות לעלות לרגל למערה אך כיום עיקר המבקרים הם יהודים. יום העלייה לרגל המקובל הוא ביום ראשון שלמחרת שבת "נחמו".

המערה פתוחה בימים א-ה בשעות 17:00-8:00 (בקיץ עד 18:00), ביום שישי בשעות 13:00-8:00 , בשבת המערה סגורה.

"ראשך עליך ככרמל "

מהמערה נחזור למכונית ונמשיך בדרך אלנבי עד לרמזור בו נפנה ימינה ברחוב הברון הירש ושוב ימינה בדרך סטלה מאריס. נמשיך עד למגרש החנייה שליד מנזר סטלה מאריס בו נחנה את הרכב . נחצה את הכביש וניכנס לכנסייה הכרמליטית .

את הראש פיסל הפסל האיטלקי כרונטה בשנת 1823 ואילו הגוף צורף כמאה שנים מאוחר יותר.

מתחת לבמה נמצאת המערה בה לפי המסורת הנוצרית הסתתר אליהו הנביא (המסורת היהודית רואה בה את מערת אלישע, תלמידו של אליהו). על משקוף המערה הכתובת "במערה זו התגורר לפעמים המנהיג והאב הגדול של הנביאים – אליהו התשבי ". ואילו בחזית המערה קבועות ברצפה טבלאות נחושת לזכר ראשי הכרמליתים שהתקדשו במסורת הנוצרית : סנט ברתולד (מת בשנת 1188 ונחשב לכרמליטי הראשון ), ברוקרד (קיבל את הכרת הפטריאך של ירושלים במסדר , נפטר בשנת 1221) והאח פרוספר (שחידש את המנזר הכרמליטי על הר הכרמל ).

על הקירות המצופים שיש נמצאים ארבע לוחות שיש המוקדשים לקדושים כרמליתים. הלוח מצד ימין לכניסה ועליו מגן דוד וגדרות תיל מוקדש לנזירה , ממוצא יהודי, אדית שטיין שהוצאה להורג באושוויץ על ידי הנאצים . ואילו מצד שמאל מוקדש לוח לנזירה מאריה בווארדי, ערביה מהכפר עילבון.

ברחבה שממול הכניסה למנזר נמצאת אנדרטה לזכר חיילים צרפתיים מצבאו של נפוליאון שנהרגו במהלך הקרב על עכו ונקברו כאן בקבר אחים.

הכנסייה פתוחה כל יום בשעות 07:00-13:30, 15:00-18:00.

שוויון, שלום וצדק

נחזור לרכב וניסע בשדרות טשרניחובסקי עד לשדרות הנשיא בהן נפנה ימינה ואחר כך שמאלה ברחוב יפה נוף בו ניסע עד לטראסה העליונה של הגנים הבהאים .

ראשיתה של הדת הבהאית היה כפלג של האיסלאם שהתפתח בפרס באמצע המאה ה-19 בראשותו של מירזה עלי מוחמד, שכונה ה'באב' (השער ). לאחר הוצאתו של ה'באב' להורג , עברה ההנהגה לידיו של מירזה עלי חוסיין שכינה עצמו 'הבהא -אללה'. הוא הוגלה מפרס לעיראק ומשם , דרך תורכיה, לעכו בה היה כלוא שנים רבות. בעכו עיצב 'בהא-אללה' את הדת הבהאית כדת עצמאית שעיקריה : אמונה באל אחד ששלח לאנושות נביא אחד, שהתגלה בתקופות שונות בשנות שונים – משה, ישוע, מוחמד, זרתוסטרא ועוד . נביאים אלה עיצבו דתות שהתאימו לתקופתם . גלגולו האחרון של אותו נביא אלוהים הוא בהא-אללה שהגיע ועיצב את הדת האחרונה , על פי האמונה הבהאית , באותה שרשרת. בנוסף מאמינים הבהאים בשוויון בין בני האדם , בחובת האדם לחפש אחר האמת , בשוויון בין הדת למדע ובשלום וצדק עולמי.

לאחר מותו של בהא-אללה, ירש אותו בנו עבאס שכינויו 'עבדול בהא'. הוא החל בהפצת הדת ברחבי העולם והחליט להפוך את חיפה למרכז העולמי של הדת הבהאית . כמוקד הבהאי העיקרי בעיר הוא הקים, על מורדות הכרמל הצופים לכיוון עכו, את 'היכל הבאב ' בו קבורים ה'באב' ו'עבדול-בהא' עצמו.

יורשו של 'עבדול בהא', נכדו שאוגי רבאני, המשיך בהפצת הדת בעולם ובפיתוח המרכז הבהאי בחיפה . לאחר מותו עברה הנהגת הדת למוסד נבחר בן תשע חברים הנקרא 'בית הצדק העולמי '.

המתחם הבהאי שלמרגלותינו כולל במרכז את 'היכל הבאב ' והגנים המקיפים אותו , את 'הגנים התלויים ' היורדים מרחוב יפה נוף, בצמוד להיכל , ועד למושבה הגרמנית , ואת ארבעת המבנים היוצרים את 'הקשת הבהאית ' והכוללים (ממערב למזרח ) את 'גנזך הבהאים ', 'המרכז ללימוד כתבי הקודש ', 'בית הצדק העולמי ' ו'המרכז ליועצים בינלאומיים'.

הגנים הבהאים פתוחים לביקור מודרך בלבד והוא נעשה בתיאום מראש בטלפון 04-8313131. ניתן לבקר בטראסה העליונה , ברחוב יפה נוף, ללא תיאום בין השעות 09:00-17:00 (בקיץ עד השעה 19:00). במועדים בהאים מסוימים האתר סגור למבקרים .

לקרוא את הקוראן בייִדִישׁ

מהגנים הבהאים נמשיך ברחוב יפה נוף. נפנה ימינה ברחוב שער הלבנון ושמאלה בשדרות הנשיא . נמשיך בנסיעה בשדרות הנשיא ושדרות מוריה עד לפנייה ימינה ברחוב וולפסון לכיוון שכונת כבאביר. ניסע דרך רחובות וולפסון, קדימה וכבירים עד למסגד מחמוד – מרכז התנועה האחמדית בישראל .

התנועה האחמדית נוסדה בחבל פונג'ב שבהודו על ידי מירזה גולאם אחמד אל קאדיאני בסוף המאה ה-19. חברי התנועה רואים בה פלג של האסלאם אך המוסלמים רואים בהם דת שונה ונפרדת וכך גם מכירה בהם מדינת ישראל. על פי המסורת האחמדית , מירזה גולאם אחמד הנו גלגול של ישוע, שלפי אמונתם הורד מהצלב בעודו בחיים והגיע להודו בחיפוש אחר עשרת השבטים , ומוחמד . האחמדים מאמינים בהפצת הדת בדרכי שלום ושוללים כל אלימות בשם הדת . בשנות השלושים של המאה ה-20 עבר מרכז הדת האחמדית לכפר כבאביר שבשולי חיפה ובמרכזו הוקם מסגד הנושא את שמו של האימאם האחמדי השני . המסגד נבנה בצורת מתומן, בדומה לכיפת הסלע , ולו שני צריחים שתוכננו בהשפעת האדריכלות ההודית . התנועה האחמדית עוסקת כיום בהפצת הדת בעולם על ידי תרגום הקוראן , או חלקים ממנו , למגוון שפות רב. בין השפות להם תורגם הקוראן ניתן למצוא גם את הייִדִישׁ .

הכותב הוא רכז קורס מורי דרך ב'מכון אבשלום'

לטייל בארץ ישראל:שבועות: הזדמנות מצויינת להיכרות עם הפסיפס האנושי בחיפה ובכרמל

הגנים_הבהאים

שחר_ההיסטוריה

תחותימס_השלישי

מסורות_נוצריות

אליהו_אלישע_ותלמידי_הנביאים

תלמידי_הנביאים

מסדר_נוצרי_גדול

התקופה_העותמנית

הבהאים_והאחמדים

המאמין_האידיאלי

נוצרים_יהודים_מוסלמים_ודרוזים

המסורת_היהודית

המסורת_הנוצרית

המשפחה_הקדושה

הכנסייה_הכרמליטית

הלוח_מצד_ימין_ל_כניסה

רחוב_יפה_נוף

הטראסה_העליונה

מירזה_עלי_מוחמד

הנהגת_הדת_הבהאית

מירזה_עלי_חוסיין

נביאים_בהאים

רחוב_וולפסון

שכונת_כבאביר

התנועה_האחמדית

מירזה_גולאם_אחמד_אל_קאדיאני

מגוון_שפות_רב


מרבית העובדות והעובדים הסוציאלים חוו אלימות מצד המטופלים

לקראת יום העו"ס , מפרסמים באיגוד העובדים הסוציאלים נתונים קשים שנאספו מעובדות ועובדים ברחבי הארץ , החושפים מציאות של אלימות וחשש . 30% חוו איום על חייהם או על משפחתם ו-55% מהם אינם חשים בטוחים במקום עבודתם . האם האנשים והנשים בחזית מדינת הרווחה מופקרים?

לקראת יום העו"ס שיתקיים מחר (שלישי), חושף איגוד העובדים הסוציאליים נתונים מחיי העובדות והעובדים , המתמודדים בחזית מדינת הרווחה עם החלקים המודרים והמוחלשים בחברה הישראלית , אותם האנשים שרובנו לא רוצים לפגוש. הנתונים עלו מתוך סקר בנושא בקרב 1,603 עו"סים מרחבי הארץ .

מהסקר עולה כי 83% מהעו"סים חוו ב-2017 אלימות מצד המטופלים או בני משפחותיהם ; 30% מהם ספגו אלימות פיזית, 30% חוו איומים על חייהם או על חיי ילדיהם ; 55% מהעו"סים אינם מרגישים בטוחים במקום עבודתם , ו-40% השיבו כי לא ננקטו כלל צעדים כלפי האדם האלים .

הנתונים הקשים מסכמים אמנם את 2017, אך השנה האחרונה היתה אלימה לא פחות, אך בשונה מבעבר , השנה נאבקו העובדות והעובדים הסוציאלים על תנאיהם , לצד מאבק על דמות מערכת הרווחה הקורסת . המחאה התחילה בעקבות מספר תקיפות ומקרי אלימות נגד עובדות סוציאליות, וכחלק מהמאבק דרשו העובדות שיפור בתנאי השכר והחרגה מהסכמי המסגרת , מוגנות והפחתה בעומס . כיום, לא נדיר לפגוש עובדת סוציאלית אחת המטפלת ב-200 אנשים, כשלפעמים מגיעים המספרים ל-300, במציאות כזו כמעט בלתי אפשרי לתת את הטיפול המיטבי שהעובדות הסוציאליות היו רוצות לתת.

מותקפים, לא מוגנים, וחוששים

הנתונים שמפרסם איגוד העובדים הסוציאלים מצביעים על מציאות מטרידה מאוד, אותה חווים העובדים עצמם – 62% מהם לא הגישו תלונה במשטרה כתוצאה מחוסר אמון, חשש שתלונה תחריף את המצב ואי קבלת תמיכה מהנהלת הרשות ; 25% מהעו"סים שספגו אלימות – שוקלים לעזוב את המקצוע . 83% מהמשיבים חוו אלימות במהלך עבדתם . 60% מתוכן ספגו אלימות בין 2-5 פעמים. 23% חוו אלימות מעל 5 פעמים. 90% חוו אלימות מילולית, 30% ספגו אלימות פיזית, 30% חוו איומים על חייהם או על חיי משפחותיהם . 11% ספגו שיימינג אישי ברשת .

מתוך המשיבים שהופנתה כלפיהם אלימות, 62% לא הגישו תלונה במשטרה . עיקרי הסיבות היו פחד שתלונה תחריף את המצב (21% ), חוסר בקבלת תמיכה מהנהלת הרשות (20% ), חוסר אמון כי ימוצה הדין עם התוקף (16.5% ).

מבין העו"סים המרגישים ביטחון אישי ברמה נמוכה ונמוכה ביותר במקום עבודתם : 30% הינם עו"ס על פי חוק (נוער וסדרי דין) ו-27% הינם עו"ס משפחה – חדר המיון הקדמי של מחלקות הרווחה . עו"ס לחוק ועו"ס משפחה השיבו גם שהם שוקלים לעזוב את המקצוע בעקבות האלימות . 41% מבין המשיבים מהחברה הערבית השיבו כי הם מרגישים ביטחון אישי ברמה הנמוכה ביותר.

ענבל חרמוני, יו"ר איגוד העובדים הסוציאליים , מסרה נוכח הנתונים : "האלימות כלפי העובדות והעובדים הסוציאליים צומחת בתוך אקלים שמאפשר זאת. עומס בלתי אפשרי, היעדר אבטחה, תנאים פיזיים בלתי מכבדים ושכר נמוך, לצד חוסר יכולת של גורמי הפיקוח והאכיפה לקחת אחריות כוללת על המצב , הופכים את האלימות לאפשרות קיימת. אנו קוראים למועמדים לכנסת מהמפלגות השונות להציג את התחייבויותיהם להציל את מדינת הרווחה שנמצאת עמוק-עמוק בתוך קריסה".

יום העובד הסוציאלי:מרבית העובדות והעובדים הסוציאלים חוו אלימות מצד המטופלים

83_אחוז_מהעוסים

איגוד_העוסים

30_אחוז_מהעוסים_איומים

55_אחוז_מהעוסים

מדינת_הרווחה

אלימות_נגד_עוסים

עוסית_אחת_על_200_מטופלים

מציאות_מטרידה_מאוד

עוס_לחוק_עוס_משפחה

41_אחוז_מהעוס_הערבים

מועמדים_לכנסת


שמואל א, פרק א'

בפרק הראשון של ספר שמואל נולד שמואל. נביא ומנהיג גדול לעם ישראל.

שמואל נולד מחנה , חנה שהייתה עקרה.

כן כן, שוב אותו משחק ברחם האישה . האישה עקרה עד שיום אחד, אלוהים מתערב, והיא יולדת בן שממנו נברא עולם חדש (בתנ"ך לצערי זה תמיד בן, אבל זו בהחלט יכולה להיות גם בת).

הדרך שבה התנ"ך רומז לנו שהולך לקרות משהו חדש, תפנית היסטורית חשובה, היא הולדת ילד מאישה עקרה.

האם התפנית תביא למשהו טוב או רע – זה כבר עניין של בחירה ארצית. לפעמים יצא משהו טוב (למשל יצחק) ולפעמים משהו רע (למשל שמשון).

ניסיתי לפצח את הקוד המקראי הזה , ולדעתי הוא טמון במילה הראשונה בתנ"ך – בראשית. אולי בראשית נכון לכתוב באופן הבא – ברא איש.

אז נכון – הכפלתי את האלף באמצע המילה , והוספתי רווח, והשמטתי את הת' שבסופה , ומצאתי שכדי שתהיה בראשית מלשון התחלה חדשה, צריך לברוא איש, יש מאין .

בריאת איש יש מאין היא כמו לידה מאישה עקרה.

במקרה של שמואל זה גם מגיע אחרי ה"תוהו ובוהו " של סוף ספר שופטים – כמה סמלי שמהתוהו ובוהו ייוולד עולם חדש!

אז בכל פעם שאומרים לנו שההנהגה הקיימת היא היחידה האפשרית , נדע שמנהיגים שיובילו דרך חדשה הם אנשים שנוצרים יש מאין .

יש מאין

הקוד_המקראי_הזה

תפנית_היסטורית_חשובה

התוהו_ובוהו__של_סוף_ספר_שופטים


כך מעכב משרד הבריאות את קליטתם של אלפי עובדי קבלן

כשאין לוחות זמנים ברורים לקליטת העובדים בבתי החולים והחוזה עם חברה פרטית לאחיות בתי ספר נחתם מחדש, יישום ההסכם בין ההסתדרות לאוצר מ-2015 ממשיך להיראות כמו חלום רחוק. אילנה כהן, יו"ר הסת' האחיות : "המאבק הוא לא על שכר, אלא על השירות לאזרחי ישראל"

הסכם המסגרת לקליטת עובדי הקבלן , שנחתם לפני למעלה משנה וחצי , כלל מעבר של אלפי עובדות ועובדים במערכת הבריאות מהעסקה קבלנית להעסקה ישירה על ידי המדינה . אך בחינה של ההתקדמות ביישום ההסכם מגלה כי אחיות בתי הספר במרכז הארץ יפתחו גם את שנת הלימודים תשע"ז כעובדות קבלן ולא כעובדות מדינה, וכן כ-1,500 עובדי הניקיון בבתי החולים . האחרונים אמורים להיקלט עוד השנה להעסקה ישירה, אך טרם נקבע לכך לוח זמנים ברור. יצוין כי לפני כחודש הכריזה הסתדרות האחיות על סכסוך עבודה בנושא אחיות בתי הספר , באיום שלא לפתוח את שנת הלימודים .

'הסכם עובדי הקבלן ' שחתמו ההסתדרות ומשרד האוצר ביולי 2015 כלל הסכמה על קליטתם של 15,000 עובדי קבלן במגזר הציבורי להעסקה ישירה. בתחום מערכת הבריאות כלל ההסכם את קליטתם של כ-5,000 עובדים פרא-רפואיים המועסקים בקרנות המחקר בבתי החולים להעסקה ישירה עד יולי 2019, כ-1,500 עובדי ניקיון בבתי החולים הממשלתיים ובבתי החולים של שירותי בריאות כללית, וכן את 600 אחיות בתי הספר .

במשרד הבריאות אמרו כי בימים אלה פועלים נציגי משרד הבריאות בתיאום עם נציגי האוצר ונציבות שירות המדינה , כדי לקלוט את עובדי הניקיון בבתי החולים וכי יתווספו לשם כך גם תקנים ותקציב . לפני כחודשיים הודיע מנכ"ל משרד הבריאות , משה בר סימן טוב, כי העובדים יעברו להעסקה ישירה, אך לא נקב בלוחות זמנים. גורמים בהסתדרות מסרו ל'דבר ראשון' כי התחושה באשר ליישום סעיף זה היא של מריחה, וכי עד כה המדינה לא סיפקה לוחות זמנים ליישום קליטת עובדי הניקיון בבתי החולים . זאת, על אף שמדובר בהליך ממושך, שאמור על פי ההסכם להסתיים עוד ב-2016.

קליטת עובדי משמרות הבוקר בתאגידי הבריאות להעסקה ישירה צפויה להיכנס לחוק ההסדרים , הנלווה להצעת תקציב 2017-18 . בהחלטת הממשלה בנושא נכתב כי בפעימה הראשונה יקלטו העובדים הסוציאליים הרפואיים , האחיות וטכנאי הרנטגן . אולם ההחלטה לא כללה לוח זמנים מפורט לקליטת העובדים , והיא קובעת רק כי החל מיולי 2019 לא תבוצע על ידי תאגידי הבריאות במשמרת הבוקר כל פעילות הכלולה בסל הבריאות , וכי עובדים שזה תפקידם שהועסקו עד ה-20.7.15 ייקלטו להעסקה ישירה בבתי החולים . בטיוטה להחלטת הממשלה הוצע שהחל מספטמבר הקרוב יחדלו תאגידי הבריאות לגייס עובדים העוסקים בביצוע פעילות רפואית הנכללת בסל הבריאות , אולם הצעה זו לא נכללה בהחלטת הממשלה הסופית .

אחיות בריאות התלמיד : האם ההפרטה הכושלת תתוקן?

במשרד הבריאות לא מתכוונים בשלב זה לקלוט את אחיות בריאות התלמיד בבתי הספר של מחוז המרכז , ואף האריכו בארבע שנים את הסכם מיקור החוץ עם חברת נטל"י. המהלך היחיד שנעשה בנושא עד כה הוא החזרת השירות לידי המדינה במחוז הצפון .

אילנה כהן, יו"ר הסתדרות האחיות , אמרה ל'דבר ראשון' כי "זו הפרה של הסכם קיבוצי. לפני חודש אנחנו מגלים בדרך לא דרך, לא יידעו לא אותי ולא את יו"ר ההסתדרות , שיצא מכתב למערכת בריאות התלמיד על פיו הולך להיחתם הסכם עם נטלי לארבע שנים, וההעברה תהיה רק בצפון . כמו גנבים בלילה , בלא הידברות. אם היו באים ואומרים 'קשה לנו להעביר בבת אחת', והיה מדובר בהעברה של אלפי עובדים עם לוחות זמנים, זה סיפור אחר. אבל כשאומרים שחותמים הסכם לארבע שנים, בעצם אומרים לנו 'חפשו אותנו '. הרי מי שחתום על ההוראה הזו , פרופ' איתמר גרוטו, (ראש שירות בריאות הציבור במשרד הבריאות – נ.כ.), אמר בעצמו לפני שנתיים, בוועדה משותפת עם הסתדרות האחיות , שצריך להעביר את השירות לידי המדינה בתוך שנה".

"אנחנו מסתובבים עם הסיפור הזה של בריאות התלמיד מאז 2006. זה שירות מונע וצריך להיות בידי המדינה , ואין תקדים בעולם ששירות מונע הופרט. לקחו שירות שכל העולם יכל ללמוד מישראל איך עושים אותו ופשוט הרסו אותו ". לדבריה , הפרטת השירות הכפילה את עלותו מ-60 ל-120 מיליון ש"ח, אולם בפועל השירות רק נפגע. "אם פעם היתה אחות על 1500-2000 תלמידים, היום זה אחת לכעשרת אלפים". לדבריה , הסוגיה היא בכלל לא סוגיה של שכר, והיא מוסיפה שהיא סבורה שהציבור צריך להיאבק לצידן "לא מדובר כאן בכלל על שכר. מדובר פה על מתן שירות לאזרחי ישראל. איך יכול להיות שעלות השירות הוכפלה, אבל ילדים לא מקבלים את הטיפול ? זו השאלה שצריכה להישאל. ילד שלא מודדים לו את הגובה – מפספסים אותו . זה פספוס לכל החיים . ילד עם בעיות שמיעה, השמנה, אלימות במשפחה שרואים כשמפשילים שרוול של ילד – צריך לאתר אותם . לא בכדי, כל אחד זוכר את האחות שלו בבית הספר בעבר ".

ממשרד הבריאות נמסר כי "שירותי בריאות התלמיד יינתנו במחוז צפון על ידי משרד הבריאות , זאת בנוסף לאזור הדרום ואשקלון שם ניתן השרות על ידי משרד הבריאות זו השנה הרביעית . ההסכם אינו כובל ומאפשר העברת אזורים נוספים להפעלה על ידי משרד הבריאות ".

עובדי קבלן:כך מעכב משרד הבריאות את קליטתם של אלפי עובדי קבלן

משרד_הבריאות

אלפי_עובדי_קבלן

חוזה_עם_חברה_פרטית_לאחיות

ההסכם_בין_ההסתדרות_לאוצר

הסתדרות_האחיות

מערכת_הבריאות

בתי_הספר_במרכז_הארץ

אחיות_בתי_הספר_במרכז_הארץ

שנת_הלימודים_תשעז

1500_עובדי_הניקיון_בבתי_החולים

קליטה_להעסקה_ישירה

אחיות_בתי_הספר

קליטת_עובדי_הניקיון

5000_עובדים_פרא-רפואיים

תאגידי_הבריאות

עובדי_משמרות_הבוקר_בתאגידי_הבריאות

קליטת_עובדי_משמרות_ה_בוקר_ב_תאגידי

החלטת_הממשלה

שירות_אחיות_בתי_הספר

מכתב_למערכת_בריאות_התלמיד

ילדים_עם_בעיות


שיא יומי ברכישות באשראי ברשתות השיווק : כ-290 מיליון שקלים

השיא , שנרשם אתמול (ה'), הוא הגבוה ביותר מתחילת 2020. בשעות 13:00-10:00 הבוקר (ו'), לקראת החלת המגבלות החדשות , עלה סך הרכישות באשראי על 320 מיליון שקלים

מנתוני חברת שירותי בנק אוטומטיים (שב"א), מפעילת מערכת התשלומים הלאומית בכרטיסי אשראי עולה כי אתמול (חמישי), לקראת כניסתם של ההגבלות החדשות בסגר הכללי , נרשם יום שיא ברכישות בכרטיסי אשראי ברשתות המזון בישראל . סכום הרכישות המצטבר בכרטיסי אשראי עמד אתמול על 289.58 מיליון שקלים. מדובר ביום הרכישות הגבוה ביותר בכרטיסי אשראי ברשתות המזון מתחילת 2020.

שיא הרכישות נרשם למרות שרשתות השיווק מסרו כי מילאו את המחסנים והגדילו את מצבת כוח האדם , כך שלא צפוי מחסור במוצרי יסוד במהלך הסגר .

היום (שישי), במהלך השעות שלפני כניסת הסגר , נרשמה פעילות ענפה ברכישות בכרטיסי אשראי בכל רחבי הארץ . בין השעות 10:00 ו-13:00 נרשמו במערכות חברת שב"א למעלה מ-8,500 פעולות בדקה . סכום ההוצאות המצטבר בכלל המשק היה גבוה מ-320 מיליון שקלים. מדובר על נתונים גבוהים בכ -8% לעומת אלו של ימי שישי בתקופה האחרונה .

על פי הודעת שב"א, בימים שלישי ורביעי שלפני ראש השנה תשפ"א, הוציאו הישראלים בכרטיסי אשראי ברשתות המזון 270 מיליון שקלים, בכל אחד מהימים .

מחיר הקורונה:שיא יומי ברכישות באשראי ברשתות השיווק: כ-290 מיליון שקלים

כרטיסי_אשראי

רשתות_השיווק

שירותי_בנק_אוטומטיים

מערכת_התשלומים_הלאומית

ההגבלות_החדשות

שלישי_רביעי_לפני_ראש_השנה


"המחלה " של השמאל , ההבדל העיקרי בין השמאל לימין הוא שהשמאל מחוייב לערכים ולצדק ואילו הימין מחוייב קודם כל למשפחה ולשבט . לא בטוח שזה מובן מאליו או מובן בכלל אבל לא כאן המקום להרחיב. ההבדל הזה בא לידי בטוי כמעט בכל התנגשות בין השמאל לימין , החל מההצדקה למעשה של "הבן של כולנו " ועד להוקעה של אזרח שמוסר עדות במשטרה כ"שטינקר" בימין , והחל מסרוב של חיילים לבצע פקודה ועד לעדויות של "שוברים שתיקה" בשמאל (וגם כאן, אולי יהיה פעם מקום להרחיב). כל ההקדמה באה לבטא מידה מסוימת של אכזבה במקומות בהם דווקא השמאל נוהג כעדר במקום לחשוב, וזאת תגובה מראש לתגובה לדברים שיאמרו מיד.

פרשת תיק 1000 היא לא פרשת שוחד וביבי אכן קיבל (או לקח) מתנות מחבר . אם עשה לו "טובות", הן לא נעשו בתמורה למתנות והמתנות לא ניתנו בתמורה ל"טובות". ראשית, עסקת שוחד מתנהלת בין מכרים ומתווכים (נניח הקבלן וראש העיר ) אך לא בין חברים. כאלה שלא ממש נפגשים או מבלים יחד חוץ מ"שלום שלום" וארועים מחייבים (כמו אחד מ-5000 המוזמנים לחתונה ). ביבי ומילצ'ן אולי לא חברי אמת, ואולי (בהיותם אנשים עסוקים מאד) הם ממעטים להפגש, אבל למיטב הבנתי ההיכרות ביניהם עונה להגדרה של "חברים". שנית, מאפיין משמעותי לכל עיסקה אמיתית (ועסקת שוחד היא אמיתית מאד) הוא התאמה בין המחיר לתמורה . ממש כמו באותה אפליקציה שיודעת לחשב מה גודל הצ'ק שצריך להביא לחתונה ברמה של מדע מדוייק – לפי הקרבה למחותנים , לפי היום בשבוע , לפי המצב הפיננסי של שני הצדדים וכדומה , כך גם לשוחד יש את ספר התעריפים . מה מצבם הפיננסי ומעמדם של הנותן ושל המקבל ? מה גודלה וחשיבותה של התמורה ? אם זה פקיד האישורים בעיריה אפשר להסתפק בבקבוק ויסקי. מנתח מהולל? 10000 דולר במעטפה . שר מיליונר מתחיל להיות בעייתי כי קשה לשחד מליונר שממילא יש לו יותר ממה שהוא צריך. חשבון בזבוזים, אפילו של אלפי שקלים בחודש , לא קונה את ביבי. אדלסון השקיע ב"ישראל היום" פי אלף! האמצעי האטרקטיבי ביותר למתן שוחד במקרה כזה הוא הענקת קארד בלאנש – חוב פתוח וזמין למימוש בשעת הצורך . משהו כמו כרטיס "צא מבית הכלא " במונופול (מה הייתם נותנים תמורת כרטיס כזה )? תשלום אמורפי כזה גם קשה יותר לתעד ולהוכיח . המתנות של תיק 1000 לא היו כספי שוחד.

מדוע בכל זאת זה נותן וזה לוקח את המתנות המעוותות ? כי כידוע ביבי נגוע בתסמונת "הארנק הנשכח " ובנוסף הוא נשוי לאשת הדייג ויחד הם מוכיחים דפוס מתמשך וקבוע של קוששות קטנונית וקמצנית . הבקבוקים למיחזור , ריהוט הגן והבית בקיסריה , החמגשיות וכוס התה וסיפורי ביבי-טורס הן כמה דוגמאות שעולות בראשי ברגע (ביבי עצמו, כטקטיקת הגנה יחס לאותם עניינים ערך קטנוני שכזה ). זהו דפוס נפוץ בקרב מי שחשים שהחיים או מקום העבודה דופקים אותם וכשיש הזדמנות הם מנצלים אותה ולוקחים מה שלא ניתן להם מרצון – משימוש אסור במכונות צילום ובציוד משרדי, דרך גניבת חשמל ומים , ועד היכן שניתן . מילצ'ן הוא בסך הכל קורבן של התכונה המעצבנת הזאת , אבל המתנות הכפויות הן לא חלק מעסקה הדדית של תן וקח . אם נתניהו העניק, או ניסה להעניק, הטבות כלכליות שלא כדין למילצ'ן הרי התמורה לא היתה בסיגרים אלא במחויבות עתידית פתוחה שאינה ניתנת להוכחה ואף לא להגדרה .

נתניהו זכאי מאשמת השוחד בתיק 1000 ואשם לכל היותר בעבירה של ניגוד עניינים.

הוא זכאי

הנותן_והמקבל

הענקת_קארד_בלאנש

כרטיס_צא_מהכלא


הציבור לא סומך על מערכת המשפט בגלל השחיתות וההסתה של חברי הכנסת

השחיקה המתמדת באמון הציבור מעידה על תהליך כרסום שנובע בעיקרו מאמירות גנאי חסרות רסן מצד נבחרי ציבור, דוגמת אמירתו המסוכנת של חבר הכנסת מוטי יוגב (הבית היהודי ) שקרא "לעלות עם כף D9 על בית המשפט העליון "

התנהלותם של השניים מעידה על קריסה של מערכת האיזונים והבלמים , שבמהותה נועדה למנוע צבירת כוח משמעותי או הטלת מורא של כל אחת מהרשויות על רעותה .

בשנים האחרונות חל כרסום משמעותי מתמיד באמון הציבור במערכת המשפט , ביועץ המשפטי לממשלה ובפרקליטות המדינה , שמעמדם הציבורי הגיע לשפל חסר תקדים מאז גופים אלו החלו להבחן במדד ביצועי המגזר הציבורי בשנת 2001. אל מערכת המשפט מתווספת שחיקה קשה באמון הציבור בחברי הכנסת , בכנסת כמוסד , בשרי הממשלה ובמפלגות שנמצאים דרך קבע בתחתית מדד האמון הציבורי .

הרשות השופטת , בניגוד לרשויות המבצעת והמחוקקת , אינה רשות שנבחרה על ידי העם בבחירות , אלא גוף מקצועי של אנשים מומחים בתחום המשפט . מדובר בגוף שמתבסס על מגילת העצמאות וחוקי היסוד , בהעדר חוקה במדינת ישראל, ושבנוסף מתבסס באופן כמעט בלעדי על כל מערך החקיקה שנחקק על ידי הרשות המבצעת והרשות המחוקקת מאז קום המדינה . לפיכך, למערכת האיזונים והבלמים קיימת משמעות מכרעת לשמירת התקינות השלטונית .

כאשר נבחרי ציבור של שתי הרשויות השלטוניות המרכזיות – המחוקקת והן המבצעת מטילים רפש חוזר ונשנה על הרשות השופטת ויוצאים חוצץ כנגד החלטותיה – הרי שאותן אמירות מהוות עבור חלקים מהציבור הישראלי , מעין הוכחה ניצחת לעובדה כי הרשות השופטת מועלת וחוטאת לתפקידה .

יוזמות דוגמת הגבלת יכולתו של בג"צ לפסול חוקים של הכנסת דוגמת הצעת החוק של השרים בנט ושקד , מערערות את יכולתה של הרשות השופטת לבצע את תפקידה ולרסן את כוחה של הרשות המחוקקת מפגיעה בזכויות אדם ואזרח . "עיקרה של חירות", אמר מנחם בגין בספרו המרד , "הוא חירות מפחד , כי הפחד הוא שליט לא פחות איום מכפי שהוא נסתר".

אסור למערכות המקצועיות במדינה לפחד לשאת את קולן המקצועי . חשוב שבמערכות אלה יהיו הטובים והמוכשרים שבאנשים ולא מי שנבחרו בדרכים לא כשרות ועקלקלות בצורה שמזהמת את המערכת הדמוקרטית כולה.

דמוקרטיה היא לא שיטת המשטר הטובה ביותר, אלא נחשבת לשיטה הגרועה פחות מבין שאר שיטות המשילות הקיימות . ככזו עליה לדאוג לכך שמרבית הכוח לא ירוכז בידי קבוצה מסוימת, אלא יבוזר על פני הכוחות השונים הקיימים במערכת . מדינה על ציבור אזרחיה אינה מהווה קול אחד או גוון אחד, אלא ריבוי של צבעים וקולות , פסיפס של תרבויות ותפיסות עולם, כשאותה מערכת איזונים ובלמים בדמוקרטיה נועדה לשמור על הגוונים השונים של האזרחים , ולאפשר להם להמשיך לחיות ללא חת ולהביע גם דעות שאינן מתיישבות עם הרוח האידאולוגית השלטת בחברה .

הכותבת היא ראש החטיבה למדעי המדינה באקדמית גליל מערבי

אחרי עידן נוה:הציבור לא סומך על מערכת המשפט בגלל השחיתות וההסתה של חברי הכנסת

חברה_כנסת_מסיתים

אמון_הציבור_במערכת_המשפט

מערכת_האיזונים_והבלמים

כל_אחת_מהרשויות

גופים_משפטיים

הרשויות_המרכזיות

השיטה_הגרועה_פחות


רמדאן בישראל בצל המגיפה : "להרחיב את הערבות ההדדית , לתמוך בעניים "

בשבוע הבא יחל חג הרמדאן ועלי זחלקה מדבר על ההכנות לקראתו : "על הקהילות המוסלמיות המאמינות שורה בחודש הזה אווירה מיוחדת. ראינו איך בני דודנו היהודיים חגגו את חג הפסח תחת תנאי הסגר והבידוד "

חודש הרמדאן הוא החודש הקדוש ביותר למוסלמים בכל העולם . על פי האמונה , בחודש זה ניתן הקוראן בשלמותו לנביא מוחמד. הצום בחודש הרמדאן , הוא אחד מחמשת המצוות שכל מוסלמי חייב בהן . השנה יעמוד העולם המוסלמי בפני אתגר חדש: ציון החג תוך כדי התמודדות עם נגיף הקורונה .

להתקרב לאל באמצעות נתינה

על הקהילות המוסלמיות המאמינות שורה בחודש זה אווירה ייחודית ומיוחדת , אווירה שהפן הדתי חברתי דומיננטי ומוביל בה . הקהילה המוסלמית בחברה הערבית בארץ היא הגדולה ביותר בין קהילות המיעוטים בישראל , ורובה ככולה חברה מסורתית, שתרבותית ומנטלית מוטבעים בה מאז ומתמיד המנהגים המיוחדים לחודש רמדאן.

במהלך החודש מנסים המאמינים להתקרב לאל בכל דרך אפשרית, אבל לא רק באמצעות תפילות, אלא גם דרך נושא הנתינה על כל המשתמע ממנו . נתינה וצדקה לעניים , לקרובים ונתינה לחברה שמתבצעת כיום לרוב באמצעות עמותות חברתיות שונות. חלק מן העמותות הללו הן פרו-דתיות הפרוסות בכל הארץ , שמיוזמתן פונות לבעלי ממון ובעלי יכולות כספיות, ומבקשות את התרומה והצדקה שמחויב בהן כל מוסלמי לפי מצוות האסלאם . גופים וולונטריים אלה, שלרוב ברקען הן כאמור דתיות, מכירות את אוכלוסיית הנצרכים ופועלות בקרבן .

ערבות אל מול המגיפה

השנה כשמעל כולנו מרחפת מגפת הקורונה , חזינו בבני דודנו היהודיים חוגגים את חג הפסח , שנחשב כחג משפחתי, תחת תנאי הסגר ובידוד שנכפו על כולנו בעקבות המחלה הזאת , שכמותה לא הכרנו. כך גם אחינו הנוצרים בפסחא .

הנה חודש הרמדאן בפתח כשעודנו תחת אותה מטרייה של המגפה ואנה אנו באים. חודש זה שהוא דתי-חברתי, וקולינרי במיוחד, ומאופיין גם בתרומתו הכלכלית המתבטאת בשווקים התוססים – השנה יהיה נתון בקושי כפול ומכופל . לא רק מצוות הצום מעלות השחר ועד שקיעת החמה – הימים הארוכים והקשים – הבדידות החברתית מקשה עוד יותר על חיי המוסלמים הצמים .

אנחנו מדברים על אוכלוסייה המשתייכת ברובה אל הרובד הסוציו -אקונומי הנמוך ביותר שחייה קשים ביותר. העמותות האמונות על נושא חלוקת הצדקה : מזון, כסף וציוד נוסף, פעולתן תהיה השנה קשה יותר; ועם זאת, בתנאים אלה חשיבות פעילותן מה שלא תהיה, הינה בעלת משקל סגולי וערכי גדול.

הסוגיה בכללותה אינה זוכה להרבה תשומת לב בסדר היום הציבורי של החברה הכללית , הממסד כולו והתקשורת בפרט. לכן יעשה הממסד הממלכתי חסד גדול אם יתמוך, באמצעות זרועותיו השונות , ויסייע בעניין התמיכה בעניים , כפי שזה נעשה בפסח במגזרי החברה האחרים , וכדי למנוע הידרדרות וקשיים נוספים של שכבה זו, שנפגעת מן הקורונה ומהיעדר תמיכה ברמדאן .

הערבות ההדדית היא ערך אנושי שיש לעשות להרחבתו גם בקרב האוכלוסייה המוסלמית בחודש הרמדאן , כי כולנו באותה סירה וצריך לשמור עליה יציבה.

טור מיוחד:רמדאן בישראל בצל המגיפה: ״להרחיב את הערבות ההדדית, לתמוך בעניים״

הערבות_ההדדית

העניים_המוסלמים

הקהילות_המוסלמיות

הערבים_המוסלמים_בישראל

נגיף_הקורונה

אווירה_ייחודית

הקהילה_המוסלמית_בישראל

עמותות_חברתיות_שונות

עמותות_הצדקה_המוסלמיות

אוכלוסיית_הנצרכים

המוסלמים_הצמים

פעילות_העמותות


ביטול, איחוד או הוזלה: הממשלה אישרה רפורמה במערך האגרות הממשלתיות

לפי החלטת הממשלה , המשרדים השונים יעבירו רשימת אגרות להוזלה או ביטול בתוך חצי שנה, ויציבו יעד להוזלה או ביטול של אגרות נוספות בתוך שנה. כיום גובה הממשלה מדי שנה כ-2,900 אגרות, בסכום כולל של כ-7 מיליארד שקלים

הממשלה אישרה הבוקר (ראשון) את תכנית שיפור מערך האגרות הממשלתיות , שאמורה לצמצם את מספר האגרות הנגבות מאזרחים ועסקים .

החלטת הממשלה קובעת, בין היתר , כי מנכ"לי משרדי הממשלה ויחידות הסמך הגובים אגרות יעבירו, בחצי השנה הקרובה , רשימת אגרות שניתן להוזיל, לבטל או לאחד. זאת , מסייגת ההחלטה , רק בתנאי "שלא תיווצר עלייה משמעותית בביקוש לשירות כתוצאה מביטול , איחוד או הוזלת האגרות ". עוד נקבע כי רשימה זו תוגש אחת לחמש שנים, לכל הפחות . בנוסף נקבע כי מנכ"לי המשרדים השונים יגישו יעד משרדי לצמצום האגרות , זאת בתוך 12 חודשים מהיום .

במסגרת התכנית , רשות התקשוב הממשלתית תהיה אמונה על הנגשת המידע באינטרנט על כלל האגרות לציבור , "על מנת לייצר שקיפות מלאה של גובה האגרות , השירות שבגינו הן משולמות וכו' , בהתאם לעקרונות ה'ממשל הפתוח ' אליהם מחויבת ממשלת ישראל". כלל המידע ירוכז בפלטפורמה ממוחשבת בו תהיה למקבלי ההחלטות ומבצעי המדיניות את התמונה המלאה על האגרות בישראל . על מנת לשמור על עדכניות המידע , נציגי המשרדים יחויבו לעדכן את המאגר לכל הפחות אחת לשנה .

עוד הוחלט כי המשרדים יאתרו אגרות הנגבות עבור צפייה במידע שעלות הנגשתו שואפת לאפס , ויפעלו על מנת לבטל אגרות אלו ולהפוך את פריטי המידע למאגרי מידע פתוחים.

התוכנית שאושרה היום על ידי הממשלה הוכנה על-ידי צוות ייעודי בראשות ראש המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה , פרופ' אבי שמחון, ובהשתתפות נציגים מאגפי הכלכלן הראשי , החשב הכללי והתקציבים במשרד האוצר וכן מרשות התקשוב הממשלתי במשרד ראש הממשלה . הצוות מיפה את כלל האגרות הממשלתיות הנגבות כיום ומצא כ-2,900 אגרות שונות בסך של כ-7 מיליארד שקלים בשנה לטובת שירותים שונים.

מצמצמים בירוקרטיה:ביטול, איחוד או הוזלה: הממשלה אישרה רפורמה במערך האגרות הממשלתיות

האגרות_הממשלתיות

מערך_האגרות_הממשלתיות

רפורמה_במערך_האגרות_הממשלתיות

החלטת_הממשלה

המשרדים_השונים

אגרות_שניתן_להוזיל

רשימת_אגרות_שניתן_להוזיל

מנכלי_משרדי_הממשלה

רשות_התקשוב_הממשלתית

עקרונות_הממשל_הפתוח_

משרד_ראש_הממשלה


בעקבות הפרסום ב'דבר ראשון': התנועה הקיבוצית תבחן יחסה להתאגדות עובדים

כשבועיים לאחר שאיגוד התעשייה הקיבוצית ערך כנס למניעת התאגדות עובדים נערך דיון בנושא בישיבת מזכירות התנועה . על פי הצעת מזכיר התק"צ הוקם צוות "ללמוד את הנושא "

התנועה הקיבוצית תקים צוות לגיבוש עמדתה בנושא עבודה מאורגנת. בעקבות הפרסום ב'דבר ראשון' על כנס התעשייה הקיבוצית שעסק בין היתר במניעת התארגנות עובדים תחת הכותרת "התאגדות עובדים – זה כבר כאן", הוחלט במזכירות התנועה הקיבוצית להקים צוות משותף להתאחדות הארגונים הכלכליים הקיבוציים (המאגדת את המפעלים האיזוריים ), לאיגוד התעשיה הקיבוצית ולמזכירות התנועה , שמטרתו תהיה גיבוש עמדת התנועה הקיבוצית באשר לעבודה מאורגנת ושאלות הנוגעות לאדם העובד .

משיחות שערך דבר ראשון עם נוכחים בדיון המזכירות עולה כי מזכיר התנועה הקיבוצית ניר מאיר הביע מורת רוח מהעובדה שנושא הכנס נודע לתקשורת . לדבריו לא יהיה נכון שמזכירות התנועה תביע בנושא עמדה חד משמעית, אבל נחוץ להראות עיסוק תנועתי בסוגיה . לפיכך ביקש מאיר את הקמת הצוות , מתוך כוונה ללבן וללמוד את הסוגיה – זאת מבלי לקבוע התחייבויות ללוח זמנים מסויים, ותוך הסתייגות מקביעת עמדה ברורה של מזכירות התנועה הקיבוצית בנושא טרם למידתו לעומק .

לדבריו אין הכוונה רק לעובדי התעשיה הקיבוצית , אלא גם לסוגיות הנוגעות לעובדים המועסקים במסגרת קהילות הקיבוצים עצמם, כגון עובדי חינוך ושירותים .

גם ח"כ איתן ברושי, עד לא מזמן מזכיר התק"צ , נכח בדיון ואמר כי הציבור אינו מבחין בין התנועה הקיבוצית לבין התעשיה הקיבוצית . לדבריו נוצרת בעיה תדמיתית כשהתנועה הקיבוצית מתפארת בהישגיה כמעסיק של עשרות אלפי עובדים מחד – אך מאידך מצטיירת כמתנגדת לזכויות העובדים להתארגן ולשבות – רעיונות שהיו בבסיסה האידאולוגי בעבר .

את הדיון בנושא זה ביקשה להעלות חברת המזכירות נוגה בוטנסקי מקיבוץ בית השיטה . ל'דבר ראשון' אמרה בוטנסקי, אשר ביקשה גם להיות חברה בצוות שיקום: "חשבתי שזה לא ראוי שזו תהיה הכותרת , זה לא נכון ערכית וזה גם לא נכון ציבורית. נכון אומנם לדון בנושא , אבל לא נכון לפחד מזה , ושזו תהיה הכותרת וזה יהיה המניע . יחסי העבודה במפעלי התנועה הקיבוצית , ומקומו של החבר העובד – גם אם אינו מוגדר כמועסק , זה בהחלט נושאים חשובים לדבר עליהם ".

חלק מחברי המזכירות הצטרפו לגישתה של בוטנסקי והדגישו את המחויבות ההיסטורית של התנועה הקיבוצית לערכי ההתאגדות , העבודה והצדק החברתי – ומתוך הכרה במשמעות התעשייה הקיבוצית כמעסיקה של למעלה מ-30 אלף עובדים, רבים מהם באיזורי הפריפריה . אך לדברי חלק מהנוכחים מרבית הדיון עסק בסוגיית המשמעויות הציבוריות והפוליטיות של הפגיעה ב"דימוי" של התנועה בציבור . יש שטענו כי גל ההתאגדויות במשק הינו תהליך שאין יכולת לעוצרו , ולפיכך נכון יותר יהיה לבחון כיצד לשתף איתו פעולה תוך שמירה על האינטרסים של התנועה הקיבוצית , ומתוך רצון שלא לפגוע ביחסיה הפוליטיים עם ההסתדרות הכללית .

נושא נוסף שעלה בדיון הוא היות איגוד התעשייה הקיבוצית במעמד של חבר נלווה בלבד ולא חברים מן המניין בהתאחדות התעשיינים , דבר המחריג אותו מההסכמים הקיבוציים הנחתמים בין ההסתדרות להתאחדות .

התאגדות בקיבוצים:בעקבות הפרסום ב'דבר ראשון': התנועה הקיבוצית תבחן יחסה להתאגדות עובדים

הפרסום_בדבר_ראשון

התנועה_הקיבוצית

עבודה_מאורגנת

עמדת_התנועה_הקיבוצית_לגבי_עבודה_מאורגנת

התעשייה_הקיבוצית

איגוד_התעשייה_הקיבוצית

מניעת_התאגדות_עובדים

כנס_איגוד_התעשייה_הקיבוצית

דיון_המזכירות

מזכירות_התנועה

צוות_נושא_עבודה_מאורגנת

נוכחים_בדיון_המזכירות

עשרות_אלפי_עובדים

נושאים_חשובים

גל_ההתאגדויות_במשק

התאחדות_התעשיינים


הנהגת שדרסה למוות נערה ליד הסינמה סיטי בראשל"צ הואשמה בהריגה

ע"פ כתב האישום , הנהגת אור סיהוצ'י חצתה צומת באור אדום ופגעה בנערה ליאל בבלר בת ה-16 ובחברתה . ליאל, שסבלה מפגיעת ראש קשה נפטרה ארבעה ימים לאחר התאונה . ע"פ הפרקליטות : "נהגה הנאשמת את רכבה בקלות דעת"

כתב אישום בגין הריגה וגרימת חבלה חמורה הוגש היום (ראשון) נגד אור סיהוצ'י, צעירה בת 27 מראשון לציון , שהיתה מעורבת בחודש מאי האחרון בתאונת דרכים בסמוך לסינמה סיטי, שגרמה למותה של ליאל בבלר בת ה-16, גם היא תושבת העיר .

ע"פ הפרקליטות , "נהגה הנאשמת את רכבה בקלות דעת, נטלה סיכון בלתי סביר לאפשרות גרימת התוצאות האמורות מתוך תקווה להצליח למנען " וגרמה למותה של בבלר ולחבלה חמורה של חברתה . עוד נכתב בכתב האישום כי קיימת אפשרות לפיה יתבקש בית המשפט להטיל על הנאשמת עונש מאסר בפועל , אם תורשע בתיק זה.

לצומת התקרבו נהגת נוספת ונכדתה ברכב מסוג שברולט בכיוון הנגדי לנסיעת הנאשמת , ולאחר שהרמזור התחלף לירוק , החלה בפנייה שמאלה. בשלב זה, הגיעה הנאשמת לצומת והמשיכה בנסיעה רצופה באור אדום והתנגשה בשברולט . כתוצאה מההתנגשות , סטה רכבה של הנאשמת ימינה לעבר אי התנועה , עלה על שפת אי התנועה , ופגע בעוצמה ב-בבלר ובחברתה .

כתוצאה מהתאונה , נגרמה לבבלר חבלת ראש קשה. היא פונתה לבית -חולים כשהיא ללא הכרה ומונשמת וביום נפטרה כתוצאה מחבלתה ארבעה ימים לאחר התאונה . לחברתה נגרמה חבלה רב מערכתית, וכתוצאה מכך היא נזקקה לסדרת ניתוחים ונכון למועד הגשת כתב האישום , היא עדיין מאושפזת בבית -חולים. כמו כן, כתוצאה מהפגיעה הוטחו הקטינות על חבריהם , שנפגעו גם הם בתאונה , וכמוהם גם נהגת הרכב השני ונכדתה שסבלו מחבלות קלות בעקבות התאונה .

לאחר מותה של בבלר החליטה משפחתה לתרום את איבריה ובכך להציל חמישה בני אדם.

תאונות דרכים:הנהגת שדרסה למוות נערה ליד הסינמה סיטי בראשל"צ הואשמה בהריגה

סינמה_סיטי_ראשון

חברה_של_ליאל

חבלת_ראש_קשה

התוצאות_האמורות

חבלה_רב_מערכתית

נכדת_הנהגת_הנוספת

נהגת_נוספת_ונכדתה

שברולט_נהגת_נוספת

נגרמה_חבלה_רב_מערכתית

חברי_הקטינות


האוצר : התקציב החדש יביא לשוויון ועליה בפריון .

הנהלת משרד האוצר הופיעה בפני וועדת הכספים בדרך לאישור תקציב 2018-2017 . על המטרות - הוזלת יוקר המחיה , הגברת השוויון והגדלת הפריון לעובד כולם מסכימים. באופוזיציה סבורים שהתקציב יפגע בהשגת מטרות אלו.

הנהלת משרד האוצר הציגה אתמול לוועדת הכספים את יעדי המדיניות ומסגרת התקציב לקראת ההצבעה על תקציב 2018-2017 בכנסת . שלושת היעדים אותם הציב האוצר בהצעת התקציב הם הגדלת הפריון , צמצום אי השוויון והקטנת יוקר המחיה . מנגד טענו חברי הכנסת כי התקציב והתוכנית הכלכלית לא מכוונים להשגת היעדים .

תקציב המדינה צפוי לעמוד בשנת 2017 בסדר גודל כ-446 מיליארד שקלים, כולל ההוצאה על החזרי חובות. זהו תקציב גדול ב-5.1% מתקציב 2016. גם ב-2018 יגדל התקציב ל-460 מיליארד שקלים. הנהלת המשרד הציגה את העלאת התקציב כעלייה משמעותית, אך ההוצאה הממשלתית הממשית , זו שאינה כוללת בתוכה את החזר החובות , צפויה לעלות ב-2017 בשיעור צנוע יותר – 3.4% (12 מיליארד שקלים יותר מתקציב 2016) לסכום של 359.7 מיליארד שקלים. ב-2018 צפויה על פי התקציב עליה משמעותית בהוצאה הממשלתית הממשית לסכום של למעלה מ-376 מיליארד שקלים, עליה של קרוב ל-4.7% , אך כזכור , הצעת התקציב כוללת מתווה "התאמה" שיאפשר לממשלה לקצץ את עליית התקציב ב-2018, ולכן עוד חזון למועד .

עלייה זו, שיש הסבורים שהיא קטנה בהשוואה לצרכים של המשק ולכספים שנצברו בקופת האוצר , מהווה פריצה של הכללים הפיסקליים הקיימים – כלל הגרעון וכלל ההוצאה , ולכן , עם העברת התקציב נעשה תיקון של הכללים הפיסקליים הקבועים בחוק , כך שהחוק יתאים להחלטה המבוקשת . מתווה הורדת הגרעון יתוקן כך שתתאפשר הגדלה של הגרעון בשנתיים הקרובות וחזרה למתווה ההקטנה בשנים הבאות .

הדיון בוועדת הכספים שהתקיים אתמול מהווה פתיחה לשרשרת דיונים שתתקיים בשבועות הקרובים על סעיפי התקציב ועל התוכניות המרכיבות את חוק ההסדרים . הממונה על התקציבים באוצר , אמיר לוי, תיאר לחברי הכנסת את הקווים המנחים דרכם עיצבו במשרד האוצר את התקציב . לוי תיאר את שלושת המטרות הבסיסיות שמשרד האוצר שם לעצמו : הגדלת הפריון לעובד כמנוע צמיחה, בשאיפה להתקרב לממוצע ה-OECD, הורדת יוקר המחיה על ידי פתיחת שווקים שונים לתחרות והגדלת שוויון ההזדמנויות על ידי תכניות כמו חיסכון לכל ילד.

בנוסף ציין מנכ"ל משרד האוצר , שי באב"ד, את התוכנית להשקיע במערך התחבורה הציבורית מעל לחמישים מיליארד שקלים בשנים הקרובות על מנת לקדם מערכי הסעת המונים כמו הרכבת הקלה , הרכבת התחתית ועוד . עוד דיבר באב"ד בזכות הגדלת התקציבים האזרחיים בעשרות אחוזים ושמירה על ריסון תקציב הביטחון במסגרת ההסכמות על תר"ש (תוכנית רב שנתית) גדעון עליה הסכימו האוצר והצבא . באב"ד גם חשף בפני חברי הכנסת את העובדה כי בעקבות עודפי המיסים שנגבו ב-2016, הגרעון בסוף השנה צפוי להיות נמוך משמעותית מהתוכנית המקורית שעמדה על 2.9% .

את הסקירה על מסגרת התקציב העבירה סגנית הממונה על התקציבים , יעל מבורך שהסבירה לחברי הכנסת את הצורך בפריצת כלל ההוצאה והרחבת הגידול המותר בתקציב ל-5.1% ב-2017 ו-3.1% ב-2018. הצורך בהגדלת התקציב נובע מהרצון לקדם תהליכים שהיו תקועים במשך מספר שנים ולקדם את הגידול בצמיחה , ונשען על הגרעון הנמוך שהקטין את החלק של תשלומי הריבית מסך התקציב ועל הצמיחה בהכנסות המדינה ממיסים בשנים האחרונות . על אף הצורך לפרוץ את כלל ההוצאה ולהגדיל את הגרעון הדגישו באוצר כי הם עדיין מאמינים בחשיבותם של כללים אלה וכי בכוונת האוצר לחזור למסגרות הפיסקליות בתקציבים הבאים .

מלבד היו"ר גפני, נכחו בדיון חברי כנסת מהאופוזיציה בלבד, שתקפו את הצעת התקציב של האוצר . עוד טען רוזנטל כי עדיף היה אם היו לוקחים מספר נושאים מצומצם יותר ומובילים בהם רפורמה עמוקה שהייתה מביאה לשינוי אמיתי, בניגוד לתיקוני השוליים שמשמרים את הבעיות .

חבר הכנסת טרכטנברג (המחנה הציוני ) טען כי לדחיית מתווה הפחתת הגרעון בשנתיים יש השפעה שלילית על האמון של רוכשי האג"חים ברצינות הכוונות של האוצר . לטענתו מוטב היה אם היו מוותרים על המתווה להפחתת הגרעון או משנים אותו במקום להתייחס אל הצורך לעקוף אותו כדחייה זמנית.

מתיחות נרשמה בדיון כאשר חברת הכנסת סתיו שפיר טענה כי פקידי האוצר משקרים לחברי הכנסת (בהתייחסה לתת הביצוע הכרוני שהוצג בספר התקציב האבוד ). הממונה על התקציבים אמיר לוי החליט להגיב לדבריה של שפיר ודרש כי לא תכנה את עובדי האוצר בכינויי גנאי ותשמור על כבודם כעובדי ציבור. בשלב זה נאלץ יו"ר הוועדה להתערב בויכוח שהתלהט ולהזהיר את שפיר.

תקציב המדינה:האוצר: התקציב החדש יביא לשוויון ועליה בפריון. האופוזיציה: איך?

הנהלת_משרד_האוצר

מסגרת_התקציב

ההוצאה_הממשלתית_הממשית

עליית_התקציב_ב-2018

הכללים_הפיסקליים

הקווים_המנחים

מתווה_הפחתת_הגרעון


אני זוכר את יום העצמאות הראשון שאבא שלי היה מובטל. כמו בכל שבוע, יצאנו קצת לפני שהחשיך לכיוון הבית של סבא וסבתא . תמיד שיחקנו בדרך 21 שאלות. אני חשבתי על משהו, וההורים היו צריכים לנחש. אבל ביום שלישי ההוא , כמה ימים לפני ערב יום העצמאות ה-40 למדינת ישראל, אבא לא רצה לשחק.

לפני שיצאנו מהבית צלצל הטלפון . אני זוכר את השיחה , כי שמתי לב שאחרי שאבא סיים לדבר, הוא הניח בעדינות את השפורפרת בחזרה במקום , ואז נשען בשתי ידיו על הכיסא ליד שולחן האוכל בסלון . הוא עמד בשקט לכמה שניות, ולא זז.

"אתה חזק, אתה חכם, ואני סומכת עליך במאה אחוז", אמא אמרה לו בדרך . היינו לא רחוקים מבית הקברות של בת ים. אחרי כמה דקות של שקט, שאלתי: "אבא, אתה יודע איך קוראים לחבר החדש שלי בבית הספר ?" הוא לא ענה. "לא קוראים לו , הוא בא לבד." חייכתי והסתכלתי עליו . אבל הוא היה שקוע במחשבות . אמא החזיקה את היד שלו בחוזקה עד שהגענו לבית של סבא וסבתא , ואני קצת פחדתי מהתגובה של סבא שתמיד אהב לצעוק.

ביום הזיכרון , כמה ימים אחר כך, אחרי שהסתיים הטקס של בית ספר נכנסנו לשיעור עם המחנכת . כולם הכינו דגלים ליום העצמאות , ואני ציירתי את מטוס "הלביא ", שאבא שלי בנה. אחרי שכל הילדים כבר יצאו להפסקה , עוד נשארתי בכיתה בשביל לסיים את הציור . המורה התיישבה לידי והתחילה לשאול כל מיני שאלות על הבית , אבל לא רציתי לענות. כשהגיע הצלצול רצתי החוצה ואמא חיכתה לי ליד השער . "אמא!" רצתי אליה . הראיתי לה את הציור , ואני זוכר שהיא בכתה. היא חגרה אותי בכיסא האחורי של הרכב והתחלנו לנסוע. "אמא למה את בוכה?" "כי אני אוהבת אותך ." "לא נכון, זה לא בגללי . זה בגלל דוד חיים. את תמיד בוכה שאתם בקבר שלו ." "נכון. זה מאוד מאוד עצוב." "אז למה אמרת שזה בגללי ?" "לא בגללך , חס וחלילה . אתה פשוט ריגשת אותי אהוב שלי ." "אם אוהבים מישהו לא בוכים." "לפעמים כן. מאהבה . אני אוהבת אותך ואת אבא מאוד. ואת אחותך הקטנה ." "אז אם את אוהבת את אבא, למה רבתם בבוקר , כשחשבתם שאני עוד ישן?" "גם חברים טובים רבים, אהוב שלי . זוג שלא רב, והכול כאילו בסדר איתו , זה לא אומר שהכול בסדר. אנשים גם מתווכחים ביניהם . גם צועקים לפעמים. זה לא אומר שאמא ואבא לא אוהבים אחד את השני ." "אבל, הממ…" אמא קצת הגבירה את הרדיו . היה שיר של הפרברים נדמה לי . כשעברנו את המרכז המסחרי לכיוון רחוב כ"ט בנובמבר חשבתי לעצמי שאולי אני יכול ללכת לעבוד. פעם הכנתי עם אחותי סבון שיכול לנקות הכול , ואמא אמרה לנו שזה ממש מעולה. אני יכול להכין הרבה כאלה ואז למכור את זה ברחוב שלנו . אני אתן את כל הכסף לאבא . "מה עושים בסוף מחר אמא?" "החברים של אבא יבואו אלינו , נעשה על האש עם כל הבניין ושירה בציבור ." "אוףףף. אבל אמרתי שאני לא רוצה עם הבניין כל הזמן ." "מאמי אל תוסיף לי עכשיו עוד כאב ראש טוב?" "אתם אף פעם לא מקשיבים לי ." "תפסיק כבר, די."

אמא חנתה את האוטו בחנייה של הבניין , ליד המכונית הצהובה ששמשון מתקן כבר כמה חודשים. הוא היה נהג של ׳דן׳, כמו חצי מהבניין בערך, וכל הזמן מטפל ברכב שלו . אני נשארתי לשחק למטה, עד שדוד שלי קרא לי מהמרפסת להיכנס חזרה. אחר כך אמא סיפרה לי שהוא עבר לישון אצלנו לכמה ימים.

אבא תמיד אמר לי שהחגים האהובים עליו הם פסח ויום העצמאות . שבפסח יצאנו לחפש ארץ משלנו וביום העצמאות סוף סוף הקמנו מדינה, ובגלל זה הוא מהנדס ובגלל זה היה הרבה שנים בצבא ותכנן מטוס שישמור עלינו .

כל שנה היינו הולכים לעבודה שלו , והוא היה מסביר לנו על המכ"מים החדשים והכלים שהם פיתחו. לא ידעתי אם גם השנה נלך.

בערב , אייל, השכן מהקומה השנייה , עשה על האש בשביל כל הבניין . כמו כל שנה, היה מנגל ארוך מאוד שהעלה המון עשן סמיך, והוא ניצב בין החנייה לבין החצר . היה גם שולחן עם שתייה קרה, חומוס, קטשופ וצ׳יפס , שיונה אשתו של אייל הכינה בסירים למעלה.

אבא וחברים שלו ישבו על כסאות ים מתקפלים על הדשא . היתה מעליהם תאורה ודגלים כחולים ולבנים , שעלו מהגדר עד למרפסת שלנו בקומה השנייה . הם שיחקו קלפים ופיצחו גרעיני דלעת וחמנייה . הם צחקו הרבה, ובקול רם. אחותי ואני ישבנו לידם ואכלנו פיתה שאמא הכינה לנו . עופר, המופרע של הבניין , כל הזמן רץ והכניס לי פירות שאסף מהשיח לתוך החולצה . בפעם האחרונה קמתי ודחפתי אותו . הוא נתקל באבני השפה , ונפל על האספלט . אמא שלו , קרן, צעקה: ׳מי עשה את זה?׳, ואני חזרתי לשבת ליד אבא. הוא הניח את הקלפים בצד , והסתכל עלי . "אל תשב פה אם אתה מתנהג באלימות ." נתתי לו מכה על היד . "אני לא מכיר אותך ככה." "אתה טיפש", צעקתי עליו . "אתה מתנהג כמו ילד קטן," הוא אמר לי , "לך מפה ". בכיתי. רבע שעה אחרי שטקס המשואות התחיל, הצליחו סוף סוף לחבר את הטלוויזיה בחוץ , וכולם הלכו לצפות. שמוליק, חבר של אבא, התיישב לידי . "מה המצב ?" לא עניתי. "אתה יודע שאבא שלך גאון, נכון?" הוא נגע לי בכתף , ואני זזתי הצידה. "אבא שלך סיים תלמיד מצטיין בטכניון . הראשון מבין כולנו , ומכל המחזור ." "אתם תמיד מספרים את זה. זה משעמם."

יום העצמאות הראשון של אבא שלי כמובטל

יום_העצמאות1

אנחנו_המשפחה

הבית_של_סבא_וסבתא

אנשים_מתווכחים

סבון_שיכול_לנקות_הכול

החברים_של_אבא

החנייה_של_הבניין

המכונית_הצהובה

העבודה_של_אבא

הקומה_השנייה

מנגל_ארוך_מאוד

אבא_והחברים_שלו

השכנים_בבניין

תלמיד_מצטיין


חבטת פתיחה באוסטרליה : מי יזכו בגראנד סלאם הראשון העונה?

האם נזכה לשחזור של גמר הגברים המשובח בין נדאל לפדרר ?. כיצד ישפיע חסרונה של סרינה?. כל התחזיות שעתידות להתרסק, לקראת אליפות אוסטרליה הפתוחה שתחל היום במלבורן

פרט מעניין הנוגע לאליפות אוסטרליה הפתוחה הוא שפעמיים היא בכלל לא נערכה באוסטרליה אלא בניו זילנד. זה קרה בתחילת המאה הקודמת כאשר לטורניר קראו עדיין אליפות אוסטרלאסיה (Australasian Championship). בשנת 1927 שונה שם הטורניר ל- Australian Championship ומאז הוא נשאר רק בתחומי היבשת אם כי לא היה לו מקום קבוע והוא נדד בין הערים הגדולות של המדינה – סידני, מלבורן, אדלייד, בריסביין ופרת' . באותו זמן אפילו לא היה לו מועד קבוע והוא התקיים לעתים בדצמבר , לעתים בינואר וכשנערך בבריסביין בשנת 1923 הוא התקיים בכלל באוגוסט . הנדודים הסתיימו בשנת 1972 כאשר הוחלט שהטורניר ייערך באופן קבוע במלבורן כיוון שבה הגיע הקהל הגדול ביותר למגרשים . בשנים הראשונות במלבורן הוא נערך על משטח דשא ובשנת 1988 עבר למיקומו הנוכחי במלבורן פארק ולמשטח קשה. גם התאריך סיים לנדוד לפני שלושים שנה וכיום הטורניר מתחיל ביום שני השלישי של חודש ינואר.

העובדה שאוסטרליה רחוקה מכל מקום שאיננו ניו זילנד גרמה לכך שעד שנות השמונים של המאה הקודמת שחקנים רבים מיעטו להתחרות באליפות אוסטרליה הפתוחה , כפי שהיא מכונה מאז שנת 1969. הקושי להגיע לתחרות היה לעתים גם מנת חלקם של המקומיים וכך שחקנים ממזרח המדינה נהגו לוותר על הטורניר כאשר הוא נערך בפרת' שבחוף המערבי . המפנה הגיע בשנת 1983 בה הגיעו מקנרו, לנדל ומאטס וילאנדר לטורניר . וילאנדר זכה בו , פותח רצף של חמש שנות שליטה שבדית בטורניר הגברים בהן הוא ואדברג חלקו ביניהם את התואר . מאז בכל אופן כולם מגיעים לטורניר והוא כבר איננו האח החורג הקטן והמוזנח של שלושת טורנירי הגראנד סלאם האחרים .

מה צפוי לנו השנה?

נתחיל במה שלא צפוי. טורניר הוינטג' של השנה שעברה לא יחזור על עצמו. הפעם האחרונה אגב שהרביעייה הזו הגיעה לגמר הייתה בווימבלדון 2008 ואז המנצחים היו דווקא אלו שהפסידו בגמר באוסטרליה לפני שנה. ונוס ניצחה בזמנו את אחותה הקטנה והמעוטרת יותר ונדאל ניצח את פדרר. זה לא יקרה שוב כי הרי מה הסבירות שארוע חד פעמי שכזה יחזור על עצמו, וגם מהסיבה שסרינה וויליאמס פרשה מהטורניר בגלל פציעה.

בקרב הגברים שם המשחק בשנים האחרונות הוא קבוצת שחקנים מצומצמת שזוכה בכל התארים . חמישה שחקנים (פדרר, נדאל, דג'וקוביץ', וואוורינקה ומארי ) זכו ב- 38 מתוך 40 תארי הגראנד סלאם בעשר השנים האחרונות כאשר בשניים הנותרים זכו בהבלחה חד פעמית דל פוטרו וצ'יליץ' . כנראה שהם לא מספיק טובים ולרוע מזלם הם גם נפלו על שלושה מהשחקנים הטובים ביותר בכל הזמנים , כולל הטוב שבהם . פדרר, נדאל ודג'וקוביץ' שחולקים ביניהם 47 תארי גראנד סלאם, כבר בשנות השלושים שלהם אבל עדיין מתעקשים לא לפנות את הבמה . מי שעשוי לתפוס את המקום שלהם הוא הדור הצעיר . הנציגים הבולטים שלו הם אלכסנדר צברב ודומיניק תים אבל מומלץ לשים לב גם לאנדריי רובלב הרוסי . הוא מדורג רק 30 בטורניר אבל נמצא בדרך המהירה למעלה. באליפות ארה"ב האחרונה הוא הדיח את דמיטרוב ואת דויד גופן בדרך לרבע הגמר , שם הפסיד לנדאל .

הדרך לרבע הגמר נראית כך: לנדאל המדורג ראשון צפויה דרך קלה יחסית כאשר היריבים האפשריים הבולטים הם שלושה: איזנר, שוורצמן ויותר מכל הפציעה שהוא חזר ממנה . על הזכות להתמודד מולו ברבע הגמר יאבקו בעיקר צ'יליץ' וקארנו -בוסטה הספרדי . דמיטרוב המדורג שלישי עשוי לפגוש בדרך את רובלב ואת קיריוס האוסטרלי שהכישרון הגדול שלו משתוקק לפרוץ ורק מחכה שהברגים בראש שלו יסתדרו סוף סוף. ברבע הגמר הוא יפגוש ככל הנראה את ג'ק סוק או את קווין אנדרסון, הפיינליסט של אליפות ארה"ב האחרונה . בחצי התחתון של ההגרלה גם דומיניק תים וגם צברב יאלצו לעבוד קשה כדי לפגוש זה את זה ברבע הגמר . דויד גופן, דל פוטרו וברדיך יאבקו על הכרטיס הלפני אחרון לרבע הגמר ועל הזכות לשחק שם מול פדרר שהמכשולים העיקריים שלו יהיו ראוניץ' וסם קוורי.

אם אצל הגברים דיברנו על עקביות, יציבות ומספר מצומצם של שחקנים שחולקים ביניהם את התארים הרי שאצל הנשים המצב הפוך לגמרי. אצל הגברים זכו שבעה שחקנים (ובעיקר חמישה מהם ) בתארי גראנד סלאם בעשר השנים האחרונות ואצל הנשים מדובר בשבע עשרה. הדבר היציב היחיד שהיה בסבב הנשים בשנים האחרונות הוא סרינה וויליאמס. זה מסדר להן דרך קשה הרבה יותר ובאותו זמן מבאס מאוד מדורגות בכירות שבמקום לקבל יריבה נוחה זוכות למשל לפגוש מישהי שזכתה פעמיים בווימבלדון . זה המצב אצל סימונה האלפ, המדורגת ראשונה בעולם שבדרך לרבע הגמר עלולה לפגוש את פטרה קביטובה, אלופת ווימבלדון בשנים 2011 ו- 2014. קביטובה הדרדרה בדרוג בעקבות תקיפה שעברה במהלך ניסיון שוד בביתה בדצמבר 2016 ופציעה מסכין בידה השמאלית (החובטת ) כשניסתה להתגונן. היא חוזרת לכושר ובאליפות ארה"ב האחרונה הגיעה עד רבע הגמר . על הכרטיס הנוסף לאותו רבע גמר צפויות להיאבק קונטה הבריטית ופלישקובה . מוגורוסה, אלופת ווימבלדון והמדורגת שלישית בעולם , עלולה אף היא להיתקל בדרך לרבע בשחקניות מצוינות עם דירוג נוכחי מטעה – רדוואנסקה ובעיקר אנג'ליק קרבר, המדורגת ראשונה בעולם לא כל כך מזמן ואלופת הטורניר בשנת 2016. מדיסון קיז וגרסיה הצרפתית נראות כמתמודדות העיקריות על הכרטיס הרביעי לרבע הגמר . סטיבנס וסביטולינה מדגימות את הרושם המוטעה שהדירוג יכול לעתים ליצור.

סביטולינה מדורגת רביעית בטורניר וסטיבנס שלוש עשרה בלבד. מצד שני סביטולינה מעולם לא עברה את רבע הגמר בטורניר גראנד סלאם (או את הסיבוב השלישי באוסטרליה ) ואילו סטיבנס זכתה באליפות ארה"ב האחרונה . אז על מי תהמרו? בדרך לרבע הגמר האחרון צפוי קרב קשה בין אוסטפנקו, וואנדוויי ואולי גם סטוסור על כרטיס אחד בעוד שלווזניאקי הגרלה נוחה יחסית במאבק על הכרטיס השני .

ואחרי שכל זה נאמר, אפשר להתרווח לאחור, להמתין להנפת המחבט הראשונה ולראות כיצד כל התחזיות קורסות אל תוך עצמן.

טניס:חבטת פתיחה באוסטרליה: מי יזכו בגראנד סלאם הראשון העונה?

אליפות_אוסטרליה_הפתוחה_השנה

אליפות_אוסטרליה_הפתוחה

אליפות_אוסטרלאסיה

וילאנדר_ואדברג

אוסטרליה_הפתוחה_שנה_שעברה

ארוע_חד_פעמי

חמישה_שחקנים

עשר_השנים_האחרונות

40_תארי_הגראנד_סלאם

שלושה_שחקנים

אליפות_ארהב_האחרונה

רבע_הגמר_אליפות_ארהב_אחרונה

רבע_הגמר_השנה

הכרטיס_השני_נשים


במשטרה מעריכים שמדובר בעובדת הבנק , ובודקים אם מדובר במטען אמיתי

החשודה הופיעה בבנק לאחר שלא הגיעה היום לעבודה כמדי יום. היא הביאה עימה טלפון נייד שבצבצו ממנו חוטים. במשטרה בודקים אם מדובר במטען אמיתי.

אישה נכנסה לסניף בנק בחיפה ואיימה לפוצץ אותו באמצעות חגורת נפץ


103 אלף דורשי עבודה חדשים מתחילת אפריל, נמשכת העלייה בשיעור המפוטרים

משירות התעסוקה נמסר כי בישראל ישנם נכון להיום 1,093,465 דורשי עבודה ושיעור האבטלה עלה ל-26.25% . 11.7% מדורשי העבודה שנוספו בחודש אפריל פוטרו מעבודתם .

מספר הנרשמים החדשים בשירות התעסוקה החל מתחילת חודש אפריל עמד אתמול (חמישי) על 103,721. 79.7% מתוכם הוצאו לחופשה ללא תשלום ו-11.7% פוטרו.

אתמול (חמישי) עד השעה 16:00, נרשמו 2,855 דורשי עבודה חדשים בשירות התעסוקה . בימים שלישי ורביעי , ערב החג והחג , נרשמו בסה"כ 3,255 דורשי עבודה, לעומת 4,827 ביום שני.

מתחילת חודש מרץ עד היום נרשמו 954,057 דורשי עבודה חדשים, מהם 88.5% נרשמו עקב יציאה לחל"ת ו-7% פוטרו. המספר הכולל של דורשי העבודה בשירות התעסוקה עמד על 1,093,465 – בכך הגיע שיעור דורשי העבודה ל-26.25% .

כלכלת הקורונה:103 אלף דורשי עבודה חדשים מתחילת אפריל, נמשכת העלייה בשיעור המפוטרים

שירות_התעסוקה

1093465_דורשי_עבודה

שיעור_האבטלה

11_נקודה_7_אחוז_מנוספי_אפריל


הסרט הישראלי ׳פיגומים׳ מצוין: אמירה נוקבת כלפי חברת הפערים

חדש ב׳דבר ראשון׳: טור ביקורת קולנוע שבועי, מאת הבמאי והיוצר יצחק רובין. ׳פיגומים׳ הוא סרט שיש בו אמירה נוקבת ולא מתחנפת כלפי מערכת החינוך בחברת פערים, אחד הסרטים הישראלים הטובים שצפיתי בהם בשנים האחרונות . אזהרת ספוילרים!

חמש יחידות במתמטיקה הוא ביטוי לשיעבוד מערכת החינוך לשיטה הקפיטליסטית . במסגרת שיטה זו הכול מדיד ומכוון להישגיות כשהמטרה הסופית היא תפוקה חומרנית, לרוב כסף, על מנת לשעבד את האדם לבעלי ההון . "בנטיזם" ניאו-וולסטריטי בקמצוץ של תפילות גשם לבורא עולם. מולה עומדת מערכת חינוך אלטרנטיבית שרואה את האדם במרכז , בבחינת "המציל נפש אחת כאילו הציל עולם ומלואו ". מערכת שחותרת להעניק כלים ולהקנות ערכים אוניברסלים, צדק וכבוד הדדי. במילים אחרות, הבניית אדם כבנאדם .

ב"פיגומים" יוצרים הבמאי (שלו זה סרט הביכורים – שאפו גדול) והשחקנים , סרט שיש בו אמירה נוקבת ולא מתחנפת כלפי מערכת החינוך בחברה מנציחת פערים. אחד הסרטים הישראלים הטובים שצפיתי בשנים האחרונות . זהו סרט שלקוח מתוך המציאות . סיפור שמבוסס על חוויותיו האישיות של הנער , אשר לקס, דמות אמיתית שגם מגלמת את עצמה כגיבורת העלילה , ונכתבה ובוימה על ידי מתן יאיר, המורה שלו בעבר .

הסרט משרטט עולם מורכב של נער המתכונן לבחינות בגרות וחצוי בין שני עולמות. בין אביו , אסיר משוחרר וגרוש , המתפרנס כקבלן הקמת פיגומים, לבין מורהו , המכין אותו לבחינת הבגרות . הנער שהתבגר על חבית חומר נפץ בפריפריה תרבותית ובבית פטריאכלי, מתנהג באופן בוטה כלפי הסביבה , מתעמת עם חברים, מאתגר את המורה הלא שגרתי רמי (אלון סמולראצ'יק בתפקיד מצוין), שמצדו משתדל לחרוג מתבניות הוראה שבלניות. דמותו הקולנועית החזקה של אשר נובעת משאיפה בוערת ומתמדת לצדק והגינות מצד בית הספר והסביבה , אך יש לו גם דרישות כלפי עצמו וחבריו . זה הבסיס לקונפליקט הפנימי שלו . המוטו שלו הוא "אני אתן לכם כבוד אבל תתנו לי (ולכולם ) כבוד".

תוך כדי לימודיו , עובד אשר לפי דרישת אביו (יעקב כהן האמין ) בהקמת הפיגומים , ומכאן שמו הסימבולי היפה של הסרט : הצורך שחש הגיבור לבנות פיגומים שיסייעו לו בחייו המורכבים . אביו בעל ניסיון החיים הקשה , מזלזל בלימודי בית הספר . אצלו יש ערך מרכזי אחד: כסף. ככה הוא למד מהחברה שלנו . אבל אשר לא נכנע, למרות עמדתו הקשוחה של האב . בנקודת השיא של הסרט מעז אשר להתעמת עם כלל ערכיו התרבותיים : ׳אבא, איך אהבה ומכות (לילדים ) הולכים ביחד?׳.

גיבורי הסרט חיים בעולם פריפריאלי מנוכר, אך הבמאי מעדיף בחכמה רבה בביקורתו החברתית , להתמקד במאבק הפנימי של הגיבורים . מי ישרוד, מי יתקדם בחיים , מי יתפתח במישורים רוחניים ומי לאבדון . חתיכת חיים. כמו באומנות טובה הביקורת החברתית מובאת באופן אגבי כביכול, עולה בחכמה מהסיטואציות הקולנועיות ולא כאמירה פלקטית ישירה.

גם למורים שלו אשר לקס לא עושה הנחה, אבל לא מתוך רצון לעשות בלגן בשיעורים , אלא מתוך רצון עיקש להבין את העולם . חינוך זו עבודה קשה, אין בה הירואיקה הוליוודית. צריך להתגבר על מערכת שטוחנת חומר לעוס לעייפה של הליכה בתלם (סיטואציות קומיות נהדרות).

רמי, המורה הפתוח , מנסה להתמודד עם חומר הלימוד בדרכים יצירתיות, להקנות לתלמידיו ערכים ועניין .

בניגוד למערכות החיים השוכחות ומשכיחות , אשר נלחם על כבוד מורהו ונאבק ללא פשרות מול ההנהלה , ומתעקש שצילום המורה , יתנוסס על תמונת המחזור . מתוך צער אמתי. אשר מתעמת גם עם אלמנת המורה , לאחר שגילה את סיבת ההתאבדות . באירוניה הוא מתייחס אל הריקוד שעושים הנערים מהכיתה "הטובה " בטקס לזכר המורה . ׳טקס של אשכנזים׳ הוא זורק לחלל האוויר , ושוב , לא מתוך זלזול על בסיס עדתי, אלא כיוון שכך רגיל להתבטא אשר, בדיוק כמו שהוא מקפיד לנשק את המזוזה בכל פעם שהוא נכנס ויוצא מהחדר . כל כך אמין כל כך אמתי.

אחת מההחלטות הנועזות שקיבל הבמאי היא שילוב בין "שפת רחוב" עילגת לכאורה לבין דיונים אינטלקטואלים של תלמידי הכיתה מתרבות הפריפריה על "אנטיגונה", על צ'כוב ותובנותיו המעמיקות של אשר בנוגע לאינטרפטציה של צ'כוב המושמץ על ידי מירי רגב. בעצם בחירתו של הבמאי בצ'כוב יש קריצה לשרת התרבות , צ'כוב האנושי איננו מנוכר לילדי הפריפריה .

השחקנים והדמויות כולם ללא יוצא מהכלל , גם האנטגוניסטיות , עושות עבודה מצוינת גם בניואנסים ההתנהגותיים הדקים ביותר, ללא הגזמות דרמטיות, עד שלעיתים נדמה שצופים בסרט תיעודי.

עריכת הסרט המשובחת , כמו גם התסריט , עשויה כמשחק פינג פונג בין עולמו של הנער בכיתה לבין חייו בבית . יש כאלה שלא אוהבים את המעברים החדים בין הסצינות ותופעת המצלמה הרועדת . במקרה זה אני כן אוהב, כיוון שזה ביטוי למצבים הנוירוטים בהם ממוקמות הדמויות . אפילו מפגשים של אשר עם נערה המרככת את קשיחותו הגברית , אינו מתפתה לגלוש לקיטש אלא מתמקד במפגשים של שיחות מעמיקות ומעודנות דרך חומר הלימוד בספרות תוך הפגנת אכפתיות הדדית נוגעת ללב . אשר לקס, מזכיר לי את מרלון ברנדו הנהדר בסרט "חופי הכרך ", בן למשפחת עובדי נמל קשוח עם נפש עדינה שחותרת לאמת (חפשו ביוטיוב ). חברי הגיב ב"אל תגזים". לא מגזים.

לבסוף, משהו אישי. לי הזכירה דמות המורה , רמי, מורים ייחודיים שהייתה לי הזכות לצפות בעבודתם החינוכית מעוררת ההשראה , מורי "דרור ישראל", שהכרתי דרך עשיית סרט התעודה "ארץ אבודה", וכיף לי שהזדמן לי לגמרי לגמרי במקרה להזכיר עובדה זו בביקורת הקולנועית הראשונה שלי ב"דבר ראשון".

תרבות:הסרט הישראלי ׳פיגומים׳ מצוין: אמירה נוקבת כלפי חברת הפערים

אמירה_נוקבת_כלפי_חברת_הפערים

מערכת_החינוך

הסרטים_הישראלים_הטובים

השנים_האחרונות

השיטה_הקפיטליסטית

מערכת_חינוך_אלטרנטיבית

פריפריה_תרבותית

בית_פטריאכלי

תופעת_המצלמה_הרועדת

המצבים_הנוירוטים

מורי_דרור_ישראל


הקלטת הלוהטת - סערה במערכת הפוליטית לאחר פרסום הקלטות יאיר נתניהו

בנו הבכור של ראש הממשלה , יאיר נתניהו, נשמע בהקלטה שפורסמה אמש (ב') במהדורה המרכזית של חברת החדשות , כשהוא עם חבריו לאחר בילוי במועדון חשפנות, מתאר שימוש בנשים למטרות זנות ואף אומר לבנו של קובי מימון, המיליארדר מבעליו של מאגר תמר, "אבא שלי עשה לאבא שלך אחלה עסקה"

לפי הפרסום של גיא פלג, עיתונאי ב'החדשות ' אמש (שני), נשמע בנו של ראש הממשלה נתניהו בשיחה עם חברים, לפני ואחרי בילוי ליל שישי במועדוני חשפנות בתל אביב, כשהם תחת השפעת אלכוהול לכאורה, ומלהגים על "קניית" נשים למטרות מין, שימוש בנשים לשם הנאה מינית, סרסור בחברות למטרות מין, כסף וגם מתווה הגז .

"אחי , אתה חייב לפרגן לי – אבא לי עשה לאבא שלך אחלה עסקה, נלחם בכנסת בשביל זה", כך נשמע יאיר נתניהו, בנו הבכור של ראש הממשלה , אומר לבנו של המילארדר קובי מימון, מבעליו של מאגר הגז תמר, אורי מימון. בהמשך מוסיף נתניהו הבן : "אחי , אבא שלי סידר לך עכשיו 20 מיליארד דולר הצגה, ואתה לא יכול לפרגן לי ב-400 שקל?", משפט עליו הוא חוזר מספר פעמים. בהקלטות משנת 2015, נשמע גם מאבטח בנו של ראש הממשלה . בימים האחרונים ניטש ויכוח האם ראוי שבניו של ראש הממשלה יאובטחו ע"י שירות הביטחון הכללי , או לא.

בעוד במליאת הכנסת נמשך הדיון בחוק המרכולים , הדן בסוגיית פתיחת חנויות בשבת בערים השונות וחברי הכנסת דנים בסוגיות שמירת השבת וזכויות הסוציאליות של העובדות והעובדים , האופוזיציה מגנה בחריפות את הדברים העולים מההקלטות .

ארגון העובדות נעמ"ת הגיב בחריפות לפרסום הדברים הערב: "מדובר בהתבטאויות דוחות ובסגנון מבזה ומזעזע כלפי נשים. מן הראוי שעוד בערב זה ייצא גינוי חד משמעי ונחרץ מראש הממשלה ורעייתו על הדברים החמורים והאלימים האלו . אם זה הוא היחס כלפי נשים ברחוב בלפור, לא מפתיע שנשים נאלצות עדיין להיאבק על מה שהיה אמור להיות המובן מאליו ".

ח"כ עמר בר לב (המחנ"צ ) ציין בחשבון הטוויטר שלו כי עובדי המדינה חיללו שבת בשל סבב המועדונים של יאיר נתניהו:

ח"כ מירב מיכאלי התייחסה לאפשרות שעל פניו עובר נתניהו הבן על החוק , כאשר הוא נשמע כשהוא משדל לזנות :

ח"כ מוסי רז וח"כ מיכל רוזין (מרצ) ממקדים את הביקורת שלהם בסוגיית קשריהם של נתניהו ומימון האבות – והודיעו שיפנו ליועץ המשפטי לממשלה בדרישה לבדוק את צרכי האבטחה של יאיר נתניהו ואת יחסי ראש הממשלה וקובי מימון: "מפרסום הקלטת עולה חשד שטרם אישור מתווה הגז היו קשרים פסולים בין משפחת נתניהו למשפחת מימון שמהווים ניגוד עניינים בקבלת ההחלטות במתווה . מדובר ביחסים שנחשפים לראשונה ומעלים שאלות מהותיות על ניגוד העניינים של נתניהו, בייחוד שנתניהו חרף נפשו ולא בחל בשום אמצעי כדי לקדם את המתווה . בכוונתנו לפנות ליועמ"ש בדרישה לפתוח בבדיקה כפולה. ראשית, את צרכי האבטחה לאור ניצול משאבי המדינה לבילויים מפוקפקים שאינם עולים בקנה אחד עם הקוד האתי המוסרי במדינת ישראל. במקביל, לבדוק חשש כבד לניגוד עניינים של ראש הממשלה במתווה הגז . מביש שכספי ציבור מזינים את תרבות האונס וניצול נשים בניצוח בלעדי של בנו של רה"מ."

ראש הממשלה לשעבר ברק בטוח שמדובר בסופה המוסרי של ממשלת נתניהו:

מטעמה של משפחת נתניהו נמסר:

יחשוב כל הורה שצפה בכתבה איך היה מגיב לו כל אמירת סרק של ילדיו הייתה הופכת לכותרת ראשית בערוץ 2, כל יציאה מהבית מושא לתחקיר וכל שיחה יעד להקלטת סתר.

רדיפה, שפיכות דמים ושיימינג – – כל האמצעים כשרים בעיניכם לפגוע בממשלת הליכוד בראשות נתניהו, גם במחיר פגיעה חסרת מעצורים בבני משפחתו . אינכם בוחלים אפילו בשימוש בהקלטת סתר שנערכה באופן מגמתי ושנעשתה באופן מביש ובלתי חוקי ע"י נהג במשרד רה"מ.

ברשעות חטטנית כזאת לא סיקרתם אף בן משפחה של שום ראש ממשלה אחר, כולל בני משפחה שהפגינו נגד חיילי צה"ל בזמן מבצע צבאי וזכו כמעט לאפס סיקור.

מסע הצייד שלכם הגיע לשפל חדש וחסר תקדים עם פרסום הקלטת סתר של דברים שנאמרו בצחוק לפני שנתיים וחצי בין צעירים בבילוי עם אלכוהול. הדברים אינם ראויים לשידור בתכנית של רכילות זולה, לא כל שכן במהדורת חדשות מרכזית.

גורמי האבטחה הם אלה שמחליטים על סידורי האבטחה וההסעה של בניו של ראש הממשלה . כשאתר איראני מפרסם את תמונותיהם של יאיר ואבנר וקורא לחיסולם , כנראה שיש לגורמי האבטחה סיבה טובה לעשות זאת.

לראש הממשלה אין שום קשר עם קובי מימון, אותו פגש רק פעם אחת לפני כעשר שנים. ראש הממשלה נתניהו העביר את מתווה הגז דווקא משום שרצה להציב תחרות לשדה הגז תמר שבבעלותו של קובי מימון. ראש הממשלה כלל לא ידע על הקשר בין בנו יאיר לבנו של קובי מימון. יאיר כלל לא מצוי בנושא מתווה הגז , ואם דיבר בנושא , ברור שעשה זאת בבדיחות הדעת .

אין בכוונתנו להתייחס ליתר הרכילות הזולה והמרושעת על קטעי דברים שנאמרו בצחוק לאחר ערב של שתיה, שאינם משקפים כלל את עמדותיו של יאיר, ושהוצאו מהקשרם בהקלטת הסתר המבושלת , המגמתית והלא חוקית.

יאיר נתניהו מסר: "צפיתי הערב בכתבה צהובה ומבישה שהציגה הקלטות סתר לא חוקיות משיחה שהתקיימה לפני שנתיים וחצי . בשיחה לילית, תחת השפעת אלכוהול, אמרתי דברי הבל על נשים ודברי הבל אחרים שמוטב שלא היו נאמרים. הדברים אינם מייצגים את מי שאני , את הערכים עליהם חונכתי ואת מה שאני מאמין בו . אני מצר על הדברים ומתנצל אם מישהו נפגע מהם . כמו כן, הדברים שאמרתי לניר מימון היו בגדר בדיחה לא מוצלחת והסתלבטות עליו , וכל בר דעת מבין זאת. מעולם לא התעניינתי בנושא מתווה הגז ולא היה לי שום מושג לגבי פרטיו ."

פוליטי:הקלטת הלוהטת - סערה במערכת הפוליטית לאחר פרסום הקלטות יאיר נתניהו

הקלטות_יאיר_נתניהו

פרסום_הקלטות_יאיר_נתניהו

חברי_יאיר_נתניהו

נתניהו_ומימון

היועץ_המשפטי_לממשלה

משפחת_נתניהו

ממשלת_נתניהו

כל_הורה_שצפה_בכתבה

גורמי_האבטחה


מזכיר התנועה הקיבוצית : "אם החוק הזה עובר, זה מוחק אותנו "

משרד האוצר מקדם שינוי בשיטת המיסוי בקיבוצים . התנועה הקיבוצית רואה בזה איום קיומי ויוצאת למאבק . מזכיר התק"צ , ניר מאיר: "יש כאן ניסיון לחסל אותנו בשם השקפת עולם ניאו-ליברלית קיצונית"

לפני מעט יותר משבוע נחשפה כוונת האוצר לשנות את שיטת המיסוי בקיבוצים במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2016. הקיבוצים הופתעו לשמוע על המהלך שנעשה ללא הידברות איתם .

על פי דברי ההסבר ב"הצעת המחליטים ", המדינה יכולה לגבות מהקיבוצים 500 מיליון ש"ח נוספים שיתווספו לתקציב המדינה , בכל שנה. "החלת הסדרי המיסוי של הקיבוץ השיתופי על הקיבוץ המתחדש " נכתב בהצעת החוק , "גרמה לעיוותים , והפחתת מס בהיקפים גדולים שלא בצדק . במקום בו חלוקת ההכנסות מושפעת מתרומתם של החברים , יש לחייב במס על פי הכנסת החבר ".

באוצר מסבירים את עיתוי המהלך בצורך להגדיל את הכנסות המדינה , אך כפי שנכתב מספר פעמים ב"דבר ראשון", אין למדינת ישראל בעיה של הכנסות. התכנית הכלכלית של האוצר לשנים הקרובות כוללת, לצד ההחלטה על שינוי הסדרי המיסוי בקיבוצים , דווקא ויתור על הכנסות של המדינה ממס החברות וממס ההכנסה , בשיעור של מיליארדי שקלים.

הוויכוח על מיסוי הקיבוצים מקפל בתוכו שאלות עמוקות ונרחבות יותר – מה מגדיר את הקיבוץ במאה ה-21, האם יש לו עוד מקום, ומה מבדיל בין הקיבוץ המתחדש והיישוב הקהילתי או עיירת הפיתוח , כל כך, עד שנכון וראוי שהמדינה תפעל לשמר את אורח החיים הזה , לתמוך בו ולקבוע עבורו תקנות מיוחדות?

התנועה הקיבוצית יצאה מצידה למאבק נחרץ ורואה במהלך של האוצר לא פחות מאיום קיומי על אורח החיים הקיבוצי במדינת ישראל.

ניר מאיר, מזכיר התנועה הקיבוצית , מה שלומך בימים אלו?

"נלחמים".

ימים עמוסים?

"ימים עמוסים זה תמיד, אבל עכשיו גם עמוסים רגשית. עכשיו זה גם ימים גורליים".

בוא נתחיל מהתחלה . מה דעתך על המהלך של האוצר להסדיר את המיסוי בקיבוצים ?

אנחנו כבר בתוך ההידברות איתם . יש כאן בעיה קונספטואלית. משרד האוצר ואנשיו חושבים על הקיבוץ ועל חבר הקיבוץ דרך העיניים של עצמם. כל אחד מסתכל מזווית הראייה שלו . הם שואלים את עצמם למה צריך למסות חבר קיבוץ אחרת ממה שממסים את העובד המקביל לו נניח באיזה מפעל או חברה. מבחינתם הם לגמרי צודקים. הבעיה היא שאנחנו לא מצליחים להמחיש להם את הטעות . והטעות היא שכוח העבודה בקיבוץ לא שייך לחבר , הוא שייך לקיבוץ . ולכן המחוקק , לא אנחנו, המחוקק קבע מערכת אחרת של מיסוי מוסדר בקיבוצים . מתוך זה שהוא מבין שקיבוץ זה מודל קצת אחר.

"אני אומר לך בפראפרזה , יש דיון על השאלה מה עושים עם גלי צה"ל. הפרשנות הרגילה אומרת שיכול להיות שבתנאים של היום אף שר בטחון ואף רמטכ"ל לא היה מקבל את ההחלטה הזו להקים את גלי צה"ל. אבל מהרגע שהיא קיימת צריך להתייחס אליה כעובדה ולהחליט האם לסגור אותה או לא.

"אז הקיבוצים זה הרבה יותר. כי המדינה לא הקימה את הקיבוצים . הקיבוצים תרמו מאוד להקמת המדינה . במידה רבה מאוד החוקים שמגדירים את הקיבוץ זה "רוורס אינג'נירינג". לקחו מצב קיים והלבישו אותו בלשון החוק למדינה שהוקמה אחרי זה. וזה בסדר גמור, המערכת הזו היא מערכת מוסדרת, היא לא מערכת לא מוסדרת. אבל מי שמסתכל עליה בעיניים ניאו-ליברליות של עירוני, לא מבין למה זה שונה משאר העולם ".

מה אתה עונה לטענות שבמסגרת החדשה של הקיבוץ המתחדש , כאשר יש שכר דיפרנציאלי ונוצרים פערים בין חברי הקיבוץ , צריך לשנות את שיטת המיסוי ?

"ראשית אני אומר לך , ועכשיו זה כבר לא עניין של מחשבה אלא של ידיעה, אני מכיר וקראתי את הצעת החוק , היא תפגע לא פחות בקיבוצים השיתופיים . אם לא ישנו את החוק הזה הוא יחסל גם את הקיבוצים השיתופיים . הסיפור של הקיבוצים המתחדשים הוא רק סיפור כיסוי. תאמין לי זה בדוק גם על דעתם של אנשי המטה השיתופי . אז התירוץ לא מסתדר עם התוצאה , בוא נתחיל עם זה.

"שנית, ב-2003 היתה ועדת ישראלי והיא הגדירה איך צריך להתייחס למיסוי בקיבוץ המתחדש . עכשיו, הועדה לא היתה ועדה של קיבוצניקים, ישבו שם רשם האגודות , ישבה שם פרידה ישראלי מטעם רשות המיסים , ישבו מס הכנסה, ישבו נציגי משרד המשפטים . זו היתה ועדה ממלכתית, לא ועדה קיבוצית שהגדירה איך ממסים קיבוץ. זאת אומרת זה לא איזה תכנון שאנחנו המצאנו. זו היתה הקביעה הממלכתית הקודמת . חושבים שרוצים לשנות את זה? יכול להיות שהגיע הזמן , וגם אם אני סבור שלא , זכותה המלאה של המדינה לתבוע בחינה מחדש של העניין הזה . אנחנו מתחייבים לשתף פעולה עם כל מהלך, אבל אנחנו דורשים שמהלך כזה ייעשה מתוך הכרת העובדות ומתוך הבנת ההשלכות האמתיות של מהלך כזה שמשבש סדרי עולם לעשרות אלפי בני אדם. אי אפשר ככה סתם לשנות את החוק . צריך להבין מה זה מייצר ואיך מתמודדים עם מה שזה מייצר".

העמדה שלך היא שצריך להמשיך את ההסדר הקיים או שצריך להכניס בו שינויים?

"מה שאני חושב בכלל לא חשוב. זכותה של המדינה לבחון מחדש מפעם לפעם כל מיני דברים שהיא החליטה עליהם . עכשיו, חשוב לזכור שהמדינה החליטה ב-2003 איך למסות קיבוץ מתחדש. הם החליטו, לא אנחנו. הם רוצים לבחון מחדש, זו זכותם המלאה . אבל זה צריך להיעשות בהדברות , תוך הבנה מלאה של ההשלכות של המהלך הזה , מה נובע מזה ובמה צריך לטפל במקביל. אי אפשר ככה סתם לקבוע שהשמש זורחת במערב . יש לזה השלכות. צריך לטפל בזה מראש, לא בדיעבד. אחרת זה מבול של בג"צים, זה יצור אנדרלמוסיה מטורפת, ואי אפשר להתנהל ככה. זה חוסר אחריות".

האם יש כאן כוונה להגדיל את נטל המס על הקיבוץ ?

" אני מדבר אתך עכשיו אחרי שאתמול התחיל תהליך הידברות. אתמול ישבו אנשים שלנו עם אנשי רשות המיסים ואנחנו בערב ישבנו עם מנכ"ל משרד האוצר . מתוך ההידברות , וההבנה של תמונת העולם בעיניים שלהם , זה הרבה יותר דרמטי מזה . זה לא רק שיגבו יותר מס. המדינה יכולה להחליט שהיא מעלה מיסים, מורידה מיסים. כאן מדובר על שינוי עולם המושגים . למשל, אתן לך דוגמה, הם רוצים להתייחס לכל הכנסות הקיבוץ כהכנסות פאסיביות. רוצה לומר, מה שהקיבוץ מרוויח מהמפעל שלו זו לא תוצאה של עבודת חבריו , זו תוצאה מזה שיש לו מניות במפעל . זה שינוי פרדיגמה. לדבר הזה יש משמעות מיסוי אדירה ביומיום ומשמעות מיסוי קטלנית ביישובי קו העימות . כי על הכנסה פאסיבית לא מגיע פיצוי.

"אני הייתי יו"ר בהרבה מאוד קיבוצים בעוטף עזה בכל עשר השנים הרעות של האזור הזה . בתקופת הקאסמים , עופרת יצוקה, עמוד ענן וצוק איתן. הפעילות הכלכלית של הקיבוצים האלה שובשה באופן דרמטי בכל העשור הזה . לפי הצורה שבה הם רוצים להסתכל היום, אף קיבוץ, אף תאגיד לא היה מקבל שקל אחד פיצוי. זה לא מתקבל על הדעת . זה פשוט לא הגיוני. זאת אומרת, יש כאן משמעויות מרחיקות לכת שלא נתנו את הדעת עליהם בכלל.

"קיבוץ זה לא תכנון מס. קיבוץ זה לא דרך חיים שנבנתה על השאלה איך אפשר לשלם פחות מס. זו דרך חיים אחרת וכשהולכים לשנות אותה צריך להבין איך לשנות אותה קודם. אי אפשר קודם כל לסמן את האינדיק ואחר כך לצייר את הטבעות מסביב. זה פשוט לא עובד, וזה משבש את כל מערכות החיים שלנו . תפיסת העולם הזו שנועדה להביא עוד קצת כסף לאוצר המדינה פשוט תקבור את דרך החיים הזאת .

ראיון:מזכיר התנועה הקיבוצית: "אם החוק הזה עובר, זה מוחק אותנו"

חוק_ההסדרים_2016

שיטת_המיסוי_בקיבוצים

הצעת_המחליטים

הקיבוץ_המתחדש

האוצר_ואנשיו

רוורס_אנגינירינג

הקיבוצים_השיתופיים

אנשי_המטה_השיתופי

להגדיל_את_נטל_המס

תהליך_הידברות

מה_ש_הקיבוץ_מרוויח_מהמפעל

שינוי_פרדיגמה

קיבוצים_בעוטף_עזה

עשר_השנים_הרעות

משמעויות_מרחיקות_לכת

לסמן_ואז_לצייר


סיפורה של האפרו -אמריקנית הראשונה לזכות במדליית זהב אולימפית

אליס קוצ'מן, שבילדותה לא הורשתה להשתמש במתקני ספורט ציבוריים, נאבקה כל הדרך עד לזכייתה מדליה האולימפית ב-1948, אחריה שבה לארצה כגיבורה לאומית, אך נאלצה להיכנס לבניין מהכניסה הצדדית המיועדת לשחורים

האתלטית האולימפית אליס קוצ'מן נאלצה להתמודד בילדותה עם מחסומים רבים על בסיס גזעי ומגדרי . כילדה עבדה בשדה כותנה כדי לעזור למשפחתה שנאבקה בעוני כבד, אך בליבה כבר חלמה על תהילה אולימפית. בעקבות חוקי ההפרדה הגזעית לא יכלה קוצ'מן להשתמש במתקנים הספורטיביים בעירה , אז היא החלה לרוץ יחפה על כבישי עפר ולקפוץ מעל מתקנים מאולתרים ממגבות ומקלות כדי להגשים את חלומה ולהפוך ב-1948 לאפרו -אמריקאית הראשונה שזוכה במדליה אולימפית.

אליס קוצ'מן נולדה ב-1923 באולבני , ג'ורג'יה כילדה חמישית מתוך 10 ילדים. קוצ'מן גדלה בתקופה אפלה בהיסטוריה של ארה"ב. תקופה במהלכה הונהגו חוקי ההפרדה הגזעית במדינות הדרום , שזכו לשם הלעגני "חוקי ג'ים קרואו", שם המבוסס על שיר-ריקוד לעגני שבוצע על-ידי אדם לבן שהתחפש לעבד כהה עור רוקד משנות ה-30 של המאה ה-19.

במהלך אימוניה בילדותה , הוריה ניסו לשכנע אותה להפסיק לעסוק בספורט ולהחליף לפעילויות אחרות, פעילות יותר "נשית" ברוח אותה התקופה . אך קוצ'מן הייתה נחושה בדעתה שהיא הולכת להיות ספורטאית. מול ההתנגדות של הוריה , התייצבו לצידה שתי נשים משמעותיות בחייה , המורה שלה בבית הספר היסודי , קורה ביילי והדודה שלה , קארי ספרי, שהגנו עליה וטיפחו את החלומות שלה על אף הקשיים וההתנגדויות .

העקשנות של קוצ'מן הצעירה החלה להשתלם בשנת 1938, כשנרשמה לבית ספר תיכון במדיסון . באופן מיידי היא כמובן הצטרפה לקבוצת האתלטיקה של התיכון ומאמן האתלטיקה של קבוצת הבנים , הארי לאש, זיהה וטיפח את הכישרון שלה . ב-1939, כשהייתה בת 16, התמודדה וזכתה באליפות המדינה הראשונה שלה באיגוד האתלטיקה החובבנית (AAU) בקפיצה לגובה .

בעקבות הזכייה קבלה מלגה ללמודים באוניברסיטת טסקיגי. בזמן לימודיה , הפכה לקוטפת סדרתית של תארים והישגים וזכתה ב-25 מדליות באליפות ארה"ב ב-1939 שכללו בין השאר שתי מדליות זהב עם קבוצת השליחים 4×100 ומדליות זהב בקפיצה לגובה . בנוסף הייתה ארבע פעמים אלופת ארה"ב ריצת 50 מטר משוכות, אלופת 100 מטר משוכות ו-400 מטר משוכות, שלוש פעמים אלופת המדינה עם קבוצת הכדורסל ועוד .

למרות שזכתה במשך השנים באין ספור מדליות, רק ב-1948 זכתה סוף סוף להגיע לאולימפיאדה הראשונה והיחידה שלה . בגיל 24, האלופה הבלתי מנוצחת של ארה"ב בקפיצה לגובה קיבלה את ההזדמנות שלה על הבמה הגדולה בעולם . קוצ'מן הגיעה עם פציעת גב לתחרות , אך גם הכאבים לא עצרו אותה מלזנק לגובה של 1.68 מטר, לשבור את השיא האולימפי ולזכות במדליית הזהב , פעם ראשונה בהיסטוריה עבור אפרו-אמריקנית. בנוסף הייתה קוצ'מן האמריקאית היחידה שזכתה בזהב אולימפי לזכות ארה"ב בלונדון 1948 וחזרה כגיבורה לאומית.

עם חזרתה לארצות הברית , נערך לכבודה מצעד בעיר אטלנטה, בירת מדינת ג'ורג'יה. קוצ'מן זומנה למפגש עם הנשיא הארי טרומן ומפגש נוסף עם הגברת הראשונה לשעבר, אלינור רוזוולט. אך למרות כל ההמולה וההתלהבות סביבה , בסופו של דבר הגיעה גם המכה הקשה הכואבת שהחזירה אותה למציאות הגזענית בארה"ב : באירוע שנערך לכבודה בעיר בה גדלה, נאלצה קוצ'מן להיכנס דרך הכניסה הצדדית , המיועדת לשחורים , וראש העיר סירב ללחוץ את ידה .

לאחר שהגשימה את חלומה הודיעה על פרישה ספורטיבית מפתיעה. לעת זקנה הסבירה את הפרישה בגיל 24 בכך שמעצם העובדה שזאת הייתה רוח התקופה והיא הרגישה שלאחר שהשיגה את המדליה האולימפית מצופה ממנה לזנוח את הספורט ולהקים משפחה, כך עשתה.

בעקבות פרסומה הרב זכתה בשנת 1952 להיות האפרו -אמריקאית הראשונה מועסקת כפרזנטורית של מוצר בינלאומי, כשהחלה לפרסם את המותג 'קוקה קולה' שהציגה אותה באופן בולט על שלטי חוצות לצד האלוף האולימפי מאולימפיאדת ברלין 36, ג'סי אוונס.

במהלך ילדותה אליס קוצ'מן לא נתנה לדבר לעצור אותה מלהגשים את חלומה . חלום שהיה נראה לעיתים קרובות כסוג של טירוף יוצא דופן, חלום המרחף מעבר למציאות החיים הקשה ומצליח להשיג את התהילה האולימפית שהייתה שמורה אז בארה"ב בעיקר לספורטאים לבנים. העקשנות שלה ויכולת האילתור שלה נתנו לה את הדחיפה להיות האפרו -אמריקאית הראשונה שזוכה במדליית זהב אולימפית וספורטאית שמתווה את הדרך לרבות נוספות שיגיעו מייד אחריה . קוצ'מן תיזכר בהיסטוריה כמי שזינקה מעבר לכל חלום, עד הזהב האולימפי .

חודש ההיסטוריה השחורה - ספורט:סיפורה של האפרו-אמריקנית הראשונה לזכות במדליית זהב אולימפית

מתקני_ספורט_ציבוריים

זכייה_במדליה

הכניסה_הצדדית

חוקי_ההפרדה_הגזעית

אולבני_גורגיה

החלום_של_קוצמן

בית_ספר_תיכון_במדיסון

זכייה_ראשונה

איגוד_האתלטיקה_החובבנית